C 498/42
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.12.30.
19.
ajánlja, hogy a megfelelő digitális készségek kapjanak helyet az egész életen át tartó tanulás keretében megvalósított minden intézkedésben annak érdekében, hogy minden európai polgár élhessen az internethez való hozzáférés általános jogával.
Az oktatást ennek kapcsán nemcsak képzésként kell értelmezni, hanem olyan eszközként, amely képessé teszi a polgárokat az aktív részvételre és a reflektív információszerzésre;
20.
e tekintetben hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a legkiszolgáltatottabb csoportok, például az idősek digitális önrendelkezésének erősítésére, és biztosítani kell, hogy legalább alapvető készségekkel rendelkezzenek, valamint a kevésbé fejlett régiókban élő fiatalok támogatására is, mivel a digitális szakadék és a megfelelő online oktatáshoz való hozzáférés számos régióban tapasztalható hiánya miatt a válság az ő oktatási teljesítményüket érintette a leginkább.
Az uniós politikáknak nagyobb hangsúlyt kell fektetniük a regionális különbségekre – különösen a kevésbé fejlett régiókra – az oktatási költségvetésnek az elmúlt évekhez hasonló oktatási vészhelyzetre való reagálás céljából történő elosztása során.
A digitális oktatási tartalmaknak a nemzeti kisebbségekhez tartozó gyermekek lehetőségeit is magukban kell foglalniuk, biztosítva az egyenlőséget a különféle társadalmi háttérrel rendelkezők számára;
21. hangsúlyozza, hogy a digitális készségeknek a lakosság valamennyi rétege számára elengedhetetlen része, hogy megfelelő médiaműveltséggel is rendelkezzenek ahhoz, hogy felmérjék az információk komolyságát, különösen az egészségügy, a pénzügyek és az aktuális ügyek területén.
Ez különösen igaz az olyan jelenségek terjedése miatt, mint az álhírek és a gyűlöletbeszéd;
22.
az európai digitális jogokról és elvekről nemrégiben kiadott nyilatkozat nyomon követéseként javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon létre átfogó keretet, jogi aktusokat és eszközöket az európai digitális jogok érvényesítésére és az európai polgárokkal való szorosabb együttműködés előmozdítására, biztosítandó, hogy a digitális elvek mindenkire vonatkozzanak és megfeleljenek a társadalmi igényeknek.
Meg kell fontolni a 2000-ben létrehozott Európai Unió Alapjogi Chartájának felülvizsgálatát, figyelembe véve az újonnan kihirdetett digitális jogokat;
23.
üdvözli azt az Európa jövőjéről szóló konferencián előterjesztett ajánlást, hogy az internethez való egyenlő hozzáférést minden európai polgár alapvető jogaként rögzítsék.
E tekintetben kulcsfontosságú, hogy szuverén és reziliens uniós digitális infrastruktúrán keresztül megbízható hozzáférés legyen biztosított az internethez és a digitális szolgáltatásokhoz.
Intézkedéseket kell hozni, amelyek biztosítják a tisztességes és nyílt versenyt, továbbá kiküszöbölik a monopóliumokat és a piaci erőfölénnyel való általános visszaélést, a vevőfogvatartást, az adatkoncentrációt, valamint az infrastruktúra és a szolgáltatások tekintetében a harmadik országoktól való függést;
24.
az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének a nemzeti szabályozó hatóságok számára megfogalmazott ajánlásaival (11) összhangban javasolja, hogy a széles sávú hálózatok távoli területeken való kiépítésével kapcsolatos költségek csökkentése érdekében mozdítsák elő az infrastruktúra megosztását (a távközlési szolgáltatók és más szolgáltatók, például villamosenergia-szolgáltatók, vasutak stb. között);
25.
rámutat, hogy számos régió jó tapasztalatokat szerzett a köz- és magánszféra közötti partnerséggel mind a digitális infrastruktúra kiépítése, mind a digitális szakadék csökkentése terén; hangsúlyozza továbbá a regionális digitális központok szerepét a digitalizáció megvalósításában;
26.
nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak ki kell használniuk a decentralizált munkavégzés nyújtotta lehetőségeket azáltal, hogy előmozdítják a vidéki térségekben, a szigeteken, a hegyvidéki régiókban és a nagyon alacsony népsűrűségű és szórványosan lakott térségekben folytatott életvitelt és kihasználhatóvá teszik annak előnyeit, ami környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból fenntarthatóbb és megfizethetőbb élethez vezethet, ha a többi alapszükséglet mellett garantált a digitális kohézió is, vagyis ha a kulcsfontosságú digitális szolgáltatások teljeskörűen rendelkezésre állnak;
27.
rámutat annak előnyeire, hogy az európai régiók megosztják a legjobb gyakorlatok példáit a fenntartható decentralizált munkavégzésre lehetőséget kínáló politikák tekintetében, biztosítva, hogy a decentralizált munkavégzés a munkahely állandó, a gazdasági, társadalmi és környezeti előnyöket maximalizáló eleme legyen;
(11)
Iclaves & Esade, Study on post-COVID measures to close the digital divide, végleges jelentés, 2021. október.