C 498/24
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.12.30.
A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az RB szerepe a szubnacionális klímadiplomácia fellendítésében a COP27 és a COP28 előtt
(2022/C 498/05)
Előadó:
Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP), a nyugat-pomerániai vajdaság elnöke
POLITIKAI AJÁNLÁSOK A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA (RB),
1. hangsúlyozza a szubnacionális kormányzatok fontosságát az éghajlatvédelmi törekvések elérésében, különös tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak jövőbeli végrehajtására, valamint a Párizsi Megállapodás rendelkezéseinek teljesítése terén annak érdekében, hogy megvalósuljon a globális felmelegedés 1,5 oC-ra való korlátozására irányuló célkitűzés;
2. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az „Uniós klímadiplomácia: a glasgow-i konferencián elért eredmények megvalósításának felgyorsítása” című 2022. február 21-i tanácsi következtetések nem ismerik el a szubnacionális hatóságok szerepét, hangsúlyozva a klímadiplomácia és a harmadik országok felé irányuló uniós kapcsolattartás kulcsfontosságú szerepét a COP26-on elfogadott glasgow-i éghajlati paktum végrehajtásának felgyorsítása érdekében;
3. sürgeti a nemzeti kormányokat, hogy a globális éghajlat-politikai célokról folytatott tárgyalások során, valamint a nemzetileg meghatározott hozzájárulások és a nemzeti alkalmazkodási tervek kidolgozásakor ténylegesen vonják be helyi és regionális önkormányzataikat, mivel ők azok a szereplők, akik konkrétan teljesítik nemzetközi felajánlásaikat és kötelezettségvállalásaikat; ezért úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok által nem támogatott nemzeti vállalások végrehajtása valószínűleg nem lesz sikeres, és hogy az UNFCCC-nek a vállalások elfogadása előtt szisztematikusan ellenőriznie kell ezt a lépést; ezzel összefüggésben arra kéri a nemzeti kormányokat, hogy regionális és helyi küldötteket is vegyenek fel az UNFCCC éghajlat-politikai csúcstalálkozóján részt vevő nemzeti tárgyalóküldöttségekbe;
4. hangsúlyozza, hogy a városok és a régiók élen járnak az éghajlatváltozás következményeinek kezelésében, ilyenek például az éghajlatváltozással kapcsolatos katasztrófák, a társadalmi hatások, többek között az energiaszegénység és az egyre gyakrabban előforduló, időjárással kapcsolatos egészségi problémák, az olyan környezeti problémák, mint a biológiai sokféleség, az ökoszisztémák és az ökoszisztéma-szolgáltatások drámai csökkenése, valamint az éghajlatváltozás miatt tovább mélyülő meglévő egyenlőtlenségek; kiemeli, hogy a szubnacionális klímadiplomáciára szükség van a nemzeti éghajlat-politikai célok eléréséhez, mivel a helyi és regionális önkormányzatok a helyi környezeti feltételeket és a társadalmi-gazdasági követelményeket, valamint az energetikai és éghajlati igazságosságot pontosan figyelembe vevő, részletes alkalmazkodási és hatásmérséklési terveket dolgoznak ki és hajtanak végre;
5. hangsúlyozza, hogy a városok és régiók által végrehajtott sikeres éghajlat-politikai fellépések ambiciózusabbak lehetnek a nemzeti céloknál anélkül, hogy veszélyeztetnék a növekedést és a területi kohéziót.
Ez erős „demonstrációs hatást” teremt, és ösztönzőleg hat a progresszívebb éghajlat-politikák elfogadására törekvő nemzeti vagy szubnacionális politikai csoportokra;
6. alapvetően fontosnak tartja a városok és régiók éghajlati hálózatainak támogatását és szubnacionális klímadiplomáciai tevékenységeik megerősítését annak érdekében, hogy kritikus politikai reziliencia alakuljon ki a nemzeti szinten tapasztalható visszaesésekkel szemben, és ezáltal biztosítsák a globális éghajlat-politikai célok elérését;