C 498/14
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.12.30.
12.
üdvözli ezzel összefüggésben, hogy szeptember 16-án az Európai Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy ebben az első szakaszban 150 millió eurót biztosít az ukrajnai belső menekültek megsegítésére, valamint 100 millió eurót az orosz bombázások által megsemmisített iskolák újjáépítésére, de úgy véli, hogy ezek az összegek messze nem elegendőek az első szakaszban történő gyors helyreállítás 17 milliárd euróra becsült költségigényéhez képest, amelyből 3,4 milliárd euróra már 2022-ben szükség volna;
13. úgy véli, hogy az újjáépítési folyamat második szakaszát a kritikus infrastruktúra és szolgáltatások – többek között a központi fűtés, a villamos energia, a vízvezetékek és szennyvízcsatornák, az iskolák, kórházak és a lakóházak – helyreállítására kell fordítani.
A jelentős mértékben lerombolt területeken élőket közmunkaprogramok keretében lehetne foglalkoztatni;
14. azt javasolja, hogy az újjáépítési folyamat harmadik szakaszában teremtsék meg egy területi szintű integrált tervezési stratégián alapuló, hosszú távon fenntartható növekedés feltételeit, a fenntartható, zöld, intelligens és inkluzív területekre irányuló rendszerszintű megközelítések és az OECD „építsük újra, de jobban” elvének alkalmazásával.
Ennek a szakasznak elsősorban az ukrán kormány által 2030-ra előirányzott, 65 %-os ÜHG-kibocsátáscsökkentési célkitűzésre kell fókuszálnia.
Az energiaszektorba történő valamennyi beruházás hozzá kell, hogy járuljon a dekarbonizációhoz és Ukrajna fosszilis tüzelőanyagoktól való függésének csökkentéséhez, figyelembe véve, hogy a napenergia-kapacitás 30 %-a és a szélenergetikai létesítmények 90 %-a megsemmisült az orosz erők által megszállt területeken.
A beruházásoknak számos ukrán település központi fűtési rendszerének az újjáépítésére, illetve korszerű, nem fosszilis tüzelőanyagok elégetésén alapuló fűtési rendszerekkel való helyettesítésére is összpontosítaniuk kell.
Ebben a szakaszban létfontosságú a lakásállomány, az iskolák és a kórházak újjáépítése, így ugyanis az ukrán menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára vonzóbb alternatívát jelenthet visszaköltözni a háború előtti lakóhelyükre;
15. szorgalmazza, hogy az Európai Unió, a tagállamok és a nemzetközi pénzügyi intézmények hitel helyett inkább támogatást nyújtsanak, mivel nem valószínű, hogy Ukrajna a közeljövőben képes lesz kezelni és visszafizetni további adósságokat.
A hitelek növelik egy jövőbeli hitelválság kockázatát, tekintve, hogy a háború előtti Ukrajnának eleve megközelítőleg 130 milliárd EUR értékű külső adóssága volt, amely a GDP 80 %-ának felel meg.
Amennyiben az intézmények nem tudnak támogatást nyújtani, kamatmentes vagy nagyon alacsony kamatlábú hiteleket kell adni, különösen az önkormányzatok támogatását célzó projektek esetén;
16. úgy véli, hogy Ukrajna nemrég indult uniós csatlakozási folyamatára tekintettel és az EU által az újjáépítési stratégiában játszott erőteljes koordinációs szerep legitimálása érdekében az Európai Bizottságnak javaslatot kell tennie egy nagy volumenű, Ukrajna újjáépítését célzó eszközre, amely hasonló jogi alapokra épülhet, mint az EU Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköze, 2027-től kezdődő visszafizetéssel.
Ennek az eszköznek lehetővé kell tennie az EU számára, hogy az ukrajnai újjáépítés és helyreállítás költségeinek jelentős részét (40 %-át) előfinanszírozza.
E költségeket az ukrán kormány, az Európai Bizottság és a Világbank közösen 349 milliárd euróra becsülte a 2022. február 24.
és június 1. közötti időszakban okozott, különösen a lakhatási, közlekedési, kereskedelmi és ipari szektort érintő, főleg Csernyihiv, Doneck, Luhanszk, Harkiv, Kijev és Zaporizzsja régióban (oblasztyban) összpontosuló pusztítás kapcsán;
17. ennek fényében üdvözli az Ukrajnának hitelt nyújtó, hat országból álló csoport július 20-án bejelentett szándékát arra, hogy 2023 végéig felfüggesszék annak az adósságnak a törlesztését, amelyre Ukrajna a csoport tagjaival szerződött;
18.
ösztönzi az Európai Uniót és a nemzetközi pénzügyi intézményeket, hogy készítsék elő a szankciók keretében befagyasztott orosz eszközök Ukrajna újjáépítési folyamatában történő felhasználásának a jogalapját;
19. hangsúlyozza, hogy az ukrajnai humanitárius katasztrófa kezelésében létfontosságú a gyorsaság, ezért észszerű és a körülményekhez igazított, mérhető és ellenőrizhető eredményeken alapuló feltételrendszert szorgalmaz;
20. hangsúlyozza, hogy az újjáépítési folyamatnak egyre szigorodó szociális és környezetvédelmi előírásokon kell alapulnia, amelyeket összhangba kell hozni az uniós vívmányokkal, ezért felkéri az ukrán hatóságokat, hogy munkaügyi jogszabályaikat teljes mértékben igazítsák a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által előírt szabványokhoz;
21.
üdvözli a demokratikus részvétel Luganói Nyilatkozatban foglalt elvét, amely szerint a helyreállítási folyamat a társadalom egészének egységes erőfeszítéseivel kell, hogy megvalósuljon, ideértve a lakóhelyüket Ukrajnán belül és külföldi úti cél felé elhagyni kényszerült állampolgárokat, a helyi önkormányzatokat és a tényleges decentralizációt.
Az RB helyesli, hogy a nyilatkozat támogatja több érdekelt fél bevonását és hangsúlyozza, hogy az integritás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elengedhetetlen a nemzeti helyreállítási és fejlesztési terv sikeres végrehajtásához;