2022.12.30.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 498/9
30. úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégia nem a meglévő stratégiák felváltásával, hanem intézkedéseik kiegészítésével és ezáltal azok hatásának maximalizálásával fogja kezelni ezeket a kihívásokat, választ keresve a közös kihívásokra, például az éghajlatváltozás elleni küzdelemből és a digitális átalakulásból eredő kihívásokra, és azokat lehetőségekre váltva a fenntartható fejlődés számára.
Ezzel hozzájárulna az igazságos és inkluzív zöld átálláshoz azáltal, hogy kihasználja a közös lehetőségeket, különös figyelmet fordítva az emberi dimenzióra és a fiatalok lehetőségeire, ezáltal felszabadítva a régió gazdasági potenciálját a polgárok javára;
31. hangsúlyozza, hogy a közös kihívások érdemi megoldását célzó makroregionális stratégiát szükségszerűen a földközi-tengeri medence szintjén kell kidolgozni, és ki kell terjednie a három almedencére: a nyugati, a keleti és az adriaiés jón-tengeri medencére.
Ezért kezdettől fogva nyitva kell állnia mindenki előtt, és végső soron arra kell irányulnia, hogy a Földközi-tenger teljes medencéjét lefedje a három partszakaszon;
32. kéri, hogy a földközi-tengeri makroregionális stratégia – csakúgy mint bármely tengeri makroregionális stratégia – az EUMSZ 174. cikkével összhangban fordítson különös figyelmet a szigeti területekre; felszólít e területek sajátos jellemzőinek és sebezhetőségének hatékony figyelembevételére egy erősebb partnerség kialakítása révén, konkrét és összehangolt fellépésekkel e területek, a tagállamok és az Európai Unió között;
33. hangsúlyozza, hogy ennek a regionális integrációnak fokozatosan kell folytatódnia, a földközi-tengeri térség nemzeti hatóságainak, illetve regionális és helyi önkormányzatainak önkéntes megközelítése alapján, tekintettel az egyes instabil biztonsági, politikai és diplomáciai helyzetek által támasztott kihívásokra;
A többszintű kormányzás alapelvei a földközi-tengeri térségben 34. javasolja, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó jövőbeli makroregionális stratégia irányítása teljes mértékben tükrözze a többszintű kormányzás elvét, bevonva az európai, nemzeti, regionális és helyi önkormányzatokat, valamint azok szövetségeit és az eurorégiókat;
35. úgy véli, hogy az operatív működés érdekében a földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégiának szilárd és reprezentatív irányítási rendszeren kell alapulnia, amely a következőket foglalja magában: i.
politikai szintű közgyűlés, amely európai, nemzeti és regionális hatóságokat von be, ii. végrehajtó bizottság, amely a stratégiában képviselt egyes országok egy-egy, a regionális vagy nemzeti szintet képviselő nemzeti koordinációs tagját tömöríti, és elősegíti a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a regionális és helyi önkormányzatok hálózatait, azok szövetségeit és az eurorégiókat képviselő megfigyelők bevonását a döntéshozatali folyamatba, és iii.
tematikus akciócsoportok, melyek olyan konkrét együttműködési projekteket dolgoznak ki és hajtanak végre, amelyek mozgósítják a köz- és magánszférához tartozó társadalmi-gazdasági szereplőket, a tudományos szférát és a civil társadalmat;
36. azt javasolja, hogy a WestMED bevált gyakorlatára építve alakítsanak ki egy éves soros társelnöki tisztséget, amelyet az uniós tagállamok és a partnerországok közösen töltenének be, és amely a regionális és helyi önkormányzatok reprezentatív szervezeteinek szoros támogatásával működne együtt.
Az elnökségnek tovább kell fejlődnie, figyelembe véve a múltbeli, a jelenlegi és a jövőbeli elnökséget betöltő országok összetételét, és meg kell őriznie az egyensúlyt az EU és a stratégiában képviselt partnerországok között, miközben a regionális és helyi önkormányzatok reprezentatív szervezeteitől származó támogatás ugyanilyen alapon rotálódna.
Ezek a folyamatok elengedhetetlenek annak biztosításához, hogy a makroregionális stratégia különböző irányítási szerveit figyelembe vegyük és összekapcsoljuk egymással, és hogy azok éves munkaprogramok révén stratégiai iránymutatást nyújtsanak a makrorégió fellépéséhez.
A stratégiát egy szakmai titkárságnak (Mediterrán Makroregionális Stratégiai Titkárság, MMST) kell koordinálnia és támogatnia;
37. javasolja, hogy a meglévő kezdeményezésekkel való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében a stratégia végrehajtásában vegyenek részt a legfontosabb nemzetközi és euromediterrán intézmények, szervek és kezdeményezések, például az UMT, az ARLEM és a MedCoopAlliance, valamint az EUSAIR és a WestMED képviselői; az ETT-k a többszintű kormányzás „laboratóriumaiként” ugyancsak hasznos meglátásokkal járulhatnak hozzá a földközi-tengeri térségre vonatkozó új program megvalósításához;
A kiemelt kihívásokra összpontosító makroregionális stratégia 38. úgy véli, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó makroregionális stratégiának korlátozott számú közös kihívást kell megcéloznia, és azokat fokozatosan kell kezelnie; hangsúlyozza, hogy a zöld és a digitális átállás kulcsfontosságú kihívást jelent, melyeket prioritásként kell kezelni;