C 498/46
HR
Službeni list Europske unije
30.12.2022.
12. naglašava učinkovitost kohezijske politike u suočavanju s krizom izazvanom pandemijom bolesti COVID-19, i to posebno zahvaljujući mjerama fleksibilnosti uvedenima u travnju 2020.
[dva paketa mjera pod nazivom „Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus” (CRII)];
13.
međutim, smatra da je od ključne važnosti fokus kohezijske politike u Europi i dalje usmjeravati na teritorijalnu, ekonomsku i socijalnu koheziju;
Definicija koncepta „nenanošenja štete koheziji” 14. vidi mogućnosti koje se pružaju zahvaljujući tome što je u izvješću o koheziji uveden novi koncept, kojim se cjelovit pristup kohezijske politike nastoji proširiti na sve europske javne politike koje imaju teritorijalni učinak;
15.
ističe da je taj koncept u potpunosti u skladu s inicijativom Europskog odbora regija da pokaže da je uloga ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije jedna od temeljnih vrijednosti Europske unije;
16. smatra da bi taj koncept mogao svim europskim politikama omogućiti da vode računa o raznolikosti situacija u raznim regijama Europske unije, povećaju njihovu učinkovitost, a djelovanje Europske unije učine vidljivijom među građanima i građankama;
17. međutim, protivi se iznimno restriktivnom tumačenju tog koncepta prema kojem bi se to načelo primjenjivalo samo na razini operativnih programa, a ne i na razini Sporazuma o partnerstvu; ustraje u tome da se načelo „nenanošenja štete koheziji” primjenjuje na sve europske politike kako bi se smanjio antikohezivni učinak određenih europskih politika ili programa;
18. naročito smatra da, kako je spomenuto u izvješću o koheziji, Mehanizam za oporavak i otpornost treba podržati koheziju u Europi;
19. poziva države članice i Europsku komisiju da se pobrinu za to da Mehanizam za oporavak i otpornost i njegov mogući sljednik izravno integriraju pristup kohezijskoj politici koji se temelji na višerazinskom upravljanju i partnerstvu;
20. usto ističe da treba bolje uskladiti i povećati sinergije između kohezijske politike i programa Obzor Europa kako bi se u svim europskim regijama ojačale inovacije i tako razvili kapaciteti za istraživanje i razvoj, čime bi se EU-u omogućilo da ulaganjem u regionalnu izvrsnost bude konkurentan na globalnoj razini, a mogao bi se riješiti i problem razvoja regija sa srednjim dohotkom;
21.
podsjeća da je tim regijama, uhvaćenima u zamku razvoja regija sa srednjim dohotkom, u interesu imati specifičnu potporu, bilo zahvaljujući tome što spadaju među srednje regije ili zahvaljujući lakšem pristupu instrumentima teritorijalne suradnje u području inovacija;
22. traži da se konsolidira pristup koji se temelji na strategijama pametne specijalizacije kako bi se ojačala konkurentnost i inovacijski ekosustav utemeljen na lokaliziranim strategijama i jačanju teritorijalne suradnje;
23. poziva Europsku komisiju da definira koncept „nenanošenja štete koheziji” i pretvori ga u istinski mehanizam za evaluaciju učinka europskih politika na koheziju u Europi; predlaže da se procjena učinka na ruralna područja, predviđena u komunikaciji „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a”, ugradi u taj mehanizam kako bi se vodilo računa o posebnostima tih područja; od Europske komisije traži da razvije specifične smjernice za konkretnu provedbu tog koncepta, među ostalim upotrebom zakonodavstva nakon savjetovanja s OR-om;
Kohezijska politika kao okosnica europske dugoročne strategije 24.
podsjeća da kohezijska politika, iako je okosnica provedbe europskog zelenog plana i europskog stupa socijalnih prava, nije dio dugoročne europske strategije u pravom smislu riječi, za razliku od kohezijske politike u razdoblju 2014.– 2020., koja se bila izravno povezana s ostvarenjem ciljeva strategije Europa 2020.;