C 498/2
HR
Službeni list Europske unije
30.12.2022.
2. žali zbog toga što predsjednica Europske komisije u svojem govoru o stanju Unije nije prepoznala niti aktivnu i središnju ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u suočavanju s tim izazovima niti potrebu za pojačanim višerazinskim upravljanjem u donošenju politika EU-a i za time da kohezija postane opći cilj EU-a, kao što je već predviđeno Ugovorom iz Maastrichta, kojim je uvedeno načelo supsidijarnosti i kojim je uspostavljen OR;
3. upozorava na to da inflacija ne utječe ravnomjerno na sva područja i da bi mogla dodatno pogoršati postojeće teritorijalne, socijalne i ekonomske nejednakosti.
Veći troškovi energije i prijevoza teže pogađaju ranjive skupine građana.
Osobe u regijama s nižim dohotkom nesrazmjerno su pogođene porastom cijena osnovnih proizvoda i sirovina i prijeti im siromaštvo;
4. naglašava važnost prekogranične suradnje za daljnje socijalno, gospodarsko i administrativno jačanje Europske unije.
Trećina stanovništva EU-a živi u pograničnim regijama s većim gradovima ili gospodarskim središtima koji se često nalaze s druge strane granice.
Taj neiskorišteni potencijal u području zdravstvene skrbi, upravljanja krizama, energetike, mobilnosti, obrazovanja i rada treba bolje iskoristiti i zasebno promicati;
5. poziva Europsku uniju da pruži potporu gradovima i regijama EU-a i Ukrajine u suočavanju s izazovima koji proizlaze iz rata.
Ponovna izgradnja Ukrajine za Europsku uniju je nužnost, moralna dužnost i ulaganje.
Taj proces mora biti u skladu s načelom OECD-a „bolje ponovne izgradnje” i osigurati održiv, zelen i digitalni pristup integriranom teritorijalnom razvoju.
Obnova Ukrajine i posljedice rata i pandemije u EU-u iziskivat će jasnu promjenu prioriteta u tekućem višegodišnjem financijskom okviru.
Općine, regije i države članice EU-a već su pod financijskim pritiskom.
Obnova Ukrajine mora se provoditi istodobno s promicanjem lokalne demokracije, na temelju čvrstih partnerstava s lokalnim i regionalnim vlastima u Europskoj uniji.
Decentralizirani proces obnove pružio bi, osim toga, ukrajinskim građanima i građankama perspektivu ostanka u zemlji, čime bi se ublažili daljnji migracijski tokovi.
Istodobno OR odbacuje prepreke useljavanju ukrajinskih građana i građanki i traži da se što prije razmotri revizija Direktive Vijeća 2001/55/EZ (2) o privremenoj zaštiti kako bi se izbjeglicama pružilo jamstvo boravka dulje od tri godine;
6. smatra da bi potpora za ukrajinske izbjeglice trebala biti poticaj za provedbu reforme sustava migracija i azila EU-a na temelju solidarnosti, poticaja za pravednu raspodjelu tereta, poštovanja temeljnih prava i zaštite vanjskih granica.
To je tim hitnije s obzirom na to da veliko povećanje cijena hrane u cijelom svijetu može izazvati priljev migranata u gradove i regije EU-a;
7. naglašava da su lokalne i regionalne vlasti također pogođene velikim povećanjem računa za energiju za javne službe i učincima inflacije na javnu nabavu i plaće.
Lokalne i regionalne vlasti treba smatrati aktivnim partnerima u kampanjama za uštedu energije, u novim projektima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, kao i u planovima za nepredvidive situacije u slučaju poremećaja u opskrbi energijom kako bi se uzele u obzir lokalne okolnosti i prekogranična rješenja.
Odbor ističe i potencijal lokalne proizvodnje energije iz obnovljivih izvora kako bi se diversificirala kombinacija izvora energije EU-a i smanjila naša ovisnost o trećim zemljama te poziva na to da se programi financiranja EU-a, javna nabava i pravila o državnim potporama prilagode kako bi i lokalni planovi ulaganja ostali operativni u razdoblju visoke inflacije;
8. poziva institucije EU-a i države članice da uvedu izvanredne mjere za potporu lokalnim i regionalnim vlastima u njihovim nastojanjima da ublaže učinak energetske krize na kućanstva, ranjive zajednice i lokalna mala i srednja poduzeća te da nastave pružati javne usluge, među ostalim tako da im se dodijeli dio poreznih prihoda primljenih od neočekivane dobiti energetskih poduzeća;
9. poziva Europsku komisiju da bez odgode predloži gornju granicu cijena na razini EU-a za sav uvoz plina u Europsku uniju i da podrži odvajanje cijene plina i cijene energije, što bi pomoglo u ublažavanju inflacijskog pritiska;
(2)
Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001.
o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).