C 498/36
HR
Službeni list Europske unije
30.12.2022.
Mišljenje Europskog odbora regija – Pravedna i održiva tranzicija u kontekstu regija s velikom potrošnjom ugljena i energije (2022/C 498/07)
Glavna izvjestiteljica:
Sari RAUTIO (FI/EPP), predsjednica uprave zdravstvenog okruga Häme
Referentni dokument: dopis češkog predsjedništva Vijeća sa zahtjevom za savjetovanje od 16. lipnja 2022.
PREPORUKE O POLITIKAMA EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),
1. pozdravlja misiju postizanja klimatski neutralne Europske unije do 2050., za što će biti potrebno provesti digitalnu i zelenu tranziciju u europskim općinama i regijama koja će bitno utjecati na način života i rada; 2. napominje da je pravedna tranzicija postala još teža, ali i hitnija zbog agresije koju je Rusija pokrenula u veljači 2022. s obzirom na to da Europa u kratkom vremenskom razdoblju mora postati manje ovisna o opskrbi energijom iz uvoza.
Naglašava da se tranzicija prema društvu s niskim emisijama ugljika mora postići vodeći računa o potrebama najugroženijih građana, i to stvaranjem novih radnih mjesta i jednakih mogućnosti u ruralnim regijama i regijama ovisnima o ugljenu; 3. pozdravlja činjenicu da su države članice podnijele 74 plana koji se temelje na različitim okolnostima u pojedinim regijama.
Naglašava da su promjene u svijetu dovele do energetske krize koja je prisilila neke države članice da privremeno pronađu fleksibilna regionalna rješenja kako bi ispunile ciljeve programa; 4. ističe komplicirane postupke za odobravanje planova i naglašava da se neke regije suočavaju s problemima u pravodobnom planiranju i provedbi projekata zbog činjenice da je veći dio ukupnih dostupnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost programiran za razdoblje 2021.–2023., što ne otvara puno mogućnosti za održivu provedbu projekata na kraju programskog razdoblja.
Žali zbog toga što je Europska komisija ocijenila i odobrila samo mali dio programa te poziva Komisiju da razmotri produljenje roka za upotrebu sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju koja se financiraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost; 5. smatra da bi, s obzirom na to, trebalo preispitati vremenski okvir za provedbu Fonda kako bi se zajamčio njegov uspjeh; 6. naglašava da bi Fond za pravednu tranziciju (FPT) trebalo uključiti u kohezijsku politiku kako bi se u potpunosti iskoristile sinergije i učinci prelijevanja; 7. ističe da se pravedna tranzicija mora usredotočiti na regije u kojima su promjene i rizici koje one predstavljaju veći jer države članice i regije imaju vrlo različite polazišne točke.
Uspjeh Fonda ovisi o najvećim zemljama korisnicama, Poljskoj i Njemačkoj, na koje zajedno otpada otprilike jedna trećina (33 %) ukupnih sredstava Fonda.
Rumunjska, Češka i Bugarska također su značajne korisnice Fonda.
Na tih pet država članica zajedno otpada gotovo 60 % sredstava Fonda.
Pravovremena provedba planova tih država članica (teritorijalnih planova za pravednu tranziciju) odredit će uspjeh cijelog programa; 8. naglašava da je u vezi s FPT-om ključno uzeti u obzir trenutačnu veliku energetsku krizu.
Ta kriza također predstavlja ozbiljnu prijetnju pravednoj i zelenoj tranziciji, barem kratkoročno.
Konkretno, energetski sektor, energetski intenzivne industrije, proizvodni sektor i MSP-ovi bore se s dosad nezabilježenim pritiskom na cijene, što dodatno opterećuje zelenu tranziciju.
Naglašava da ambicije industrije da postane ugljično neutralna također ovise o dostupnosti zelene električne energije za proizvodnju vodika i o alternativnim izvorima energije koji će zamijeniti prirodni plin.
Pozdravlja činjenicu da FPT može imati ulogu u postizanju tog cilja;