C 498/14
HR
Službeni list Europske unije
30.12.2022.
12. u tom kontekstu pozdravlja činjenicu da se Europska komisija 16. rujna obvezala da će u prvoj fazi osigurati 150 milijuna EUR za pomoć interno raseljenim osobama u Ukrajini i 100 milijuna EUR za obnovu škola uništenih u ruskom bombardiranju, ali smatra da su ti iznosi uvelike nedostatni u odnosu na potrebe za brzim oporavkom u prvoj fazi, koje se procjenjuju na 17 milijardi EUR, od čega 3,4 milijarde EUR već u 2022.;
13. smatra da bi druga faza procesa obnove trebala biti usmjerena na ponovnu uspostavu kritične infrastrukture i usluga (npr. centralnog grijanja, električne energije, vode i kanalizacije, škola, bolnica i stambenih objekata za stanovništvo).
Javni radovi omogućili bi zapošljavanje ljudi u jako razrušenim područjima;
14. predlaže da se u trećoj fazi obnove postave temelji za dugoročni održivi rast koji bi se temeljio na strategiji integriranog planiranja na teritorijalnoj razini i sustavnim pristupima za održiva, zelena, pametna i uključiva područja te načelu OECD-a „bolje ponovne izgradnje”.
Ta bi faza trebala biti posebno usmjerena na postizanje cilja koji je postavila ukrajinska vlada, a to je smanjenje svih emisija stakleničkih plinova za 65 % do 2030.
Sva ulaganja u energetski sektor trebala bi doprinijeti dekarbonizaciji i smanjenju ovisnosti Ukrajine o fosilnim gorivima s obzirom na to da je 30 % solarnog kapaciteta i 90 % vjetroelektrana ili uništeno ili se nalazi na područjima koja su okupirale ruske snage.
Ulaganja bi također trebala biti usmjerena na ponovnu izgradnju sustava centralnog grijanja u mnogim ukrajinskim općinama, pri čemu stare sustave treba zamijeniti modernim sustavima koji se ne temelje na izgaranju fosilnih goriva.
U toj bi fazi ključno bilo obnoviti i stambeni fond, škole i bolnice kako bi se ukrajinske izbjeglice i raseljene osobe privuklo da se vrate u svoja predratna mjesta stanovanja;
15. potiče Europsku uniju, države članice i međunarodne financijske institucije da umjesto zajmova osiguraju bespovratna sredstva jer Ukrajina u kratkom roku vjerojatno neće moći servisirati i otplaćivati dodatne dugove.
Zajmovima bi se povećao rizik od dužničke krize u budućnosti s obzirom na to da je vanjski dug Ukrajine i prije rata iznosio približno 130 milijardi EUR, odnosno 80 % BDP-a.
Ako institucije ne mogu osigurati bespovratna sredstva, trebale bi odobriti beskamatne zajmove ili zajmove s vrlo niskim kamatnim stopama, pogotovo za projekte usmjerene na pružanje pomoći općinama;
16. smatra da bi, s obzirom na pokrenuti proces pristupanja Ukrajine EU-u i kako bi se opravdala snažna koordinacijska uloga EU-a u strategiji obnove, Europska komisija trebala predložiti izdašan instrument za obnovu Ukrajine, koji bi mogao imati istu pravnu osnovu kao i Mehanizam EU-a za oporavak i otpornost i koji bi se počeo otplaćivati 2027.
Tim bi se instrumentom EU-u trebalo omogućiti pretfinanciranje znatnog udjela (40 %) troškova obnove i oporavka u Ukrajini, koje su vlada Ukrajine, Europska komisija i Svjetska banka zajednički procijenile na 349 milijardi EUR za razdoblje od 24. veljače do 1. lipnja 2022., s posebno velikim posljedicama u sektorima stanovanja, prometa, trgovine i industrije te razaranjima koncentriranima u regijama gradova Černihiv, Doneck, Luhansk, Harkiv, Kijiv i Zaporižja;
17. u tom kontekstu pozdravlja činjenicu da je šest zemalja vjerovnica Ukrajine 20. srpnja izrazilo spremnost da servisiranje duga ugovorenog s Ukrajinom obustavi do kraja 2023.
godine;
18. potiče Europsku uniju i međunarodne financijske institucije da pripreme pravnu osnovu koja bi omogućila korištenje ruske imovine zamrznute u sklopu sankcija za obnovu Ukrajine;
19.
insistira na tome da je brzina ključna za rješavanje humanitarne katastrofe u Ukrajini i stoga zahtijeva da uvjeti budu razumni, prilagođeni okolnostima i utemeljeni na mjerljivim i provjerljivim ishodima;
20. naglašava da bi se proces obnove trebao temeljiti na rastućim socijalnim i ekološkim standardima i da bi te standarde trebalo uskladiti s pravnom stečevinom EU-a te stoga poziva ukrajinske vlasti da u potpunosti prilagode svoje radno zakonodavstvo standardima Međunarodne organizacije rada;
21. pozdravlja načela iz Deklaracije iz Lugana, a to su demokratsko sudjelovanje (u okviru kojeg se zahtijeva da u procesu oporavka sudjeluje cijelo društvo, uključujući građane raseljene po Ukrajini i inozemstvu), lokalna samouprava i istinska decentralizacija.
Prihvaća i podršku koja je u Deklaraciji izražena višerazinskom angažmanu i naglasak na integritetu, transparentnosti i odgovornosti kao ključnim načelima uspješne provedbe nacionalnog plana za oporavak i razvoj;