30.12.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 498/43
28. korostaa paikallisten ja alueellisten koulujen, korkea-asteen oppilaitosten, tutkimuskeskusten ja paikallisten ja alueellisten ekosysteemien roolia digitaali-innovointikeskittymiin osallistumisessa tai jopa edelläkävijöinä niissä, koska niitä ei useissa tapauksissa koordinoida aluepolitiikan keinoin, minkä vuoksi usein tuhlataan mittavasti osaamista ja älyllistä kapasiteettia.
Onkin otettava käyttöön toimenpiteitä aivovuodon välttämiseksi, ja erityisesti epäsuotuisilla alueilla oikeudenmukaisin ehdoin tehtävä hajautettu työ voi olla osa ratkaisua.
29. korostaa, että pk-yrityksiä on tuettava entistä enemmän digitalisaatiossa.
Ne ovat jääneet jälkeen suuremmista yrityksistä, joilla on enemmän resursseja, ja on kehitettävä uutta osaamispohjaa.
Pk-yritysten ja erityisesti mikroyritysten hallinnollista taakkaa, joka aiheutuu EU:n varojen käyttöön saannista (ei pelkästään digitaalialaan liittyen), on kevennettävä merkittävästi.
Hallinnollisten vaatimusten on oltava oikeassa suhteessa yrityksen kokoon, ja samalla on varmistettava pk-yritysten omistajien oikeudenmukainen kohtelu silloin, kun nämä saavat EU:n varoja (12).
Euroopan komission olisi tehtävä nykyisistä käytännöistä pk-yritystesti ja esitettävä ehdotuksia erityisesti mikroyritysten hallinnollisen taakan keventämiseksi (esim. tilintarkastusta koskevat poikkeukset).
30. katsoo, että elpymis- ja palautumistukivälineen varojen kohdentamista digitaalisiin aloitteisiin ja erityisesti pk-yritysten hyväksi olisi seurattava tiiviisti.
Olisi arvioitava, onko pk-yrityksille osoitetun rahoituksen määrä oikeassa suhteessa pk-yritysten osuuteen kansallisesta (ja alueellisesta) BKT:sta.
Sähköinen hallinto, digitaalinen häiriönsietokyky 31. kannattaa sitä, että Euroopan komissio edistää kohdennetumpaa kansalaisille suunnattua tiedotuskampanjaa EU:n, valtiollisen, alueellisen ja paikallisen tason sähköisen osallistumisen foorumeilla parantamalla koordinointia jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten kanssa sekä edistämällä hyvien käytäntöjen vaihtoa.
32. ehdottaa, että jäsenvaltiot osoittavat erityisiä resursseja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien käynnistämiseen, valistuskampanjoihin ja koulutukseen, jotta kansalaiset ja erityisesti nuoremmat sukupolvet sekä yritykset ja julkinen sektori voivat valmistautua vastaamaan kyberrikollisuuteen digitalisaatioon liittyvänä horisontaalisena kysymyksenä.
Kriisin jälkeisen tuen rahoitusohjelmaan olisi myös sisällytettävä investoinnit, jotka liittyvät digitaaliseen koulutukseen, laajakaistayhteyksiin, tarvittavien laitteiden hankintaan sekä opettajien koulutukseen tällaisia tilanteita varten.
Myös digitaaliseen koulutukseen kuuluvaa sisällönhallintaa olisi tarkasteltava asianmukaisesti uudelleen ottaen huomioon digitaalisen verkkosisällön käytöstä mahdollisesti aiheutuvat haasteet ja ongelmat.
33. ehdottaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot puuttuvat valtioiden rajat ylittäviin sääntely- ja yhteentoimivuu­ sesteisiin, jotka estävät digitaalisten sisämarkkinoiden kattavan täytäntöönpanon ja haittaavat liiketoiminnan ja teknologian soveltamisen laajentamista Euroopassa.
Lisäksi paikallis- ja alueviranomaisten on helpotettava yhteisen mallin hahmottelua esimerkiksi laajakaistafoorumin avulla.
34. katsoo, että alueellisten ja paikallisten julkisten tietojärjestelmien yhteentoimivuuden valtakunnallisen tason järjestelmien kanssa tulee olla lähtökohta kaikille digitaalisille aloitteille erityisesti silloin, kun EU:n tieto- ja viestintätekniikan standardit tai EU:n yhteiset tekniset eritelmät ovat jo olemassa.
Yhteentoimivuus olisi aina kytkettävä ratkaisujen ja palvelujen teknologianeutraaliuteen myös toimittajariippuvuuden välttämistä ajatellen.
Lisäksi kaikista pk-yrityksille suunnatuista digitaalisista julkisista palveluista olisi tehtävä pk-yritystesti.
Paikallis- ja alueviranomaisten edustajien olisi oltava asiaankuuluvien kansallisten komiteoiden jäseniä ja heille olisi osoitettava neuvoa-antava rooli keskeisissä yhteentoimivuusaloitteissa.
(12)
Niiden pk-yritysten omistajien, jotka eivät saa palkkaa, ja muiden luonnollisten henkilöiden, jotka eivät saa palkkaa, välittömien henkilöstökustannusten ilmoittaminen perustuu yksikkökustannuksiin, jotka vastaavat tasoltaan tutkijoiden palkkaa (https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/docs/2021-2027/common/guidance/unit-cost-decision-sme-ownersnatural-persons_en.pdf).