C 498/42
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
30.12.2022
19.
suosittaa, että asianmukaiset digitaaliset taidot sisällytetään kaikkiin elinikäisen oppimisen puitteissa toteutettaviin toimiin, jotta kaikki Euroopan unionin kansalaiset voivat hyötyä yleisestä oikeudesta käyttää internetiä.
Taitoja ei pitäisi ymmärtää pelkästään koulutuksena, vaan niiden olisi annettava kansalaisille mahdollisuus aktiiviseen osallistumiseen ja kriittiseen tiedonhankintaan.
20. korostaa tässä yhteydessä tarvetta kiinnittää erityistä huomiota heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, kuten ikääntyneiden, digitaalisen osaamisen kartuttamiseen ja sen varmistamiseen, että heillä on vähintään perustaidot.
Lisäksi on tuettava vähemmän kehittyneillä alueilla asuvia nuoria, joiden oppimistuloksiin kriisi on monilla alueilla vaikuttanut digitaalisen kuilun ja asianmukaisten verkkokoulutusmahdollisuuksien puutteen vuoksi.
EU:n toimintapolitiikoissa olisi pantava enemmän painoa alueellisille eroille – erityisesti vähemmän kehittyneillä alueilla – kun on kyse koulutukseen liittyvien määrärahojen myöntämisestä alan kiireellisiin ongelmiin vastaamiseksi, kuten viime vuosina.
Digitaalisen koulutuksen sisällössä olisi myös otettava huomioon kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien lasten mahdollisuudet ja varmistettava näin tasa-arvo kaikille sosiaalisesta taustasta riippumatta.
21. korostaa, että välttämätön osa kaikkien väestönosien digitaalista lukutaitoa on myös riittävä medialukutaito erityisesti terveyteen sekä raha- ja ajankohtaisasioihin liittyvän tiedon paikkansapitävyyden arvioimiseksi.
Tämän perustana ovat erityisesti valeuutisten ja vihapuheen kaltaisten ilmiöiden lisääntyminen.
22. ehdottaa eurooppalaisista digitaalisista oikeuksista ja periaatteista äskettäin annetun julistuksen jatkotoimeksi sitä, että Euroopan komissio laatii kattavan kehyksen, säädöksiä ja välineitä, joilla pannaan täytäntöön eurooppalaiset digitaaliset oikeudet ja edistetään tiiviimpää yhteistyötä Euroopan kansalaisten kanssa sen varmistamiseksi, että digitaaliset periaatteet jaetaan ja että ne vastaavat yhteiskunnallisiin tarpeisiin.
Vuonna 2000 annetun EU:n perusoikeuskirjan tarkistamista olisikin syytä harkita ottaen huomioon äskettäin virallisesti julistetut digitaaliset oikeudet.
23. panee tyytyväisenä merkille Euroopan tulevaisuuskonferenssin suosituksen yhdenvertaisten internetin käyttömah­ dollisuuksien vahvistamisesta kaikkien Euroopan unionin kansalaisten perusoikeudeksi.
Tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää, että internetiin ja digitaalisiin palveluihin on luotettava pääsy EU:n itsenäisen ja häiriönsietokykyisen digitaalisen infrastruktuurin avulla.
Olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan oikeudenmukainen ja avoin kilpailu ja estetään monopolit ja markkinavoiman yleinen väärinkäyttö, toimittajariippuvuus, datan keskittyminen ja riippuvuus kolmansista maista infrastruktuurin ja palvelujen osalta.
24. ehdottaa Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen kansallisille sääntelyviranomaisille antamien erityissuositusten mukaisesti (11), että infrastruktuurin yhteiskäyttöä (teleoperaattoreiden ja muiden palveluntar­ joajien, esim. sähköyhtiöiden ja rautateiden, välillä) edistettäisiin laajakaistaverkkojen käyttöönottoon liittyvien ja syrjäisille alueille koituvien kustannusten vähentämiseksi.
25. huomauttaa, että monilla alueilla on positiivisia kokemuksia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista sekä digitaalisen infrastruktuurin laajentamiseksi että digitaalisen kahtiajaon kaventamiseksi.
Komitea tähdentää alueellisten digialan keskittymien roolia digitalisaation toteuttamisessa.
26. korostaa voimakkaasti, että Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä hajautetun työn tarjoamia mahdollisuuksia edistämällä asumista maaseudulla, saarilla, vuoristoalueilla sekä erittäin harvaan asutuilla ja haja-asutus­ alueilla sekä hyödyntämällä näillä alueilla asumisen etuja.
Tämä voisi johtaa ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestäväpohjaisempaan ja kohtuuhintaisempaan elämään, jos muiden perusvaatimusten ohella taataan digitaalinen yhteenkuuluvuus, mikä tarkoittaa keskeisten digitaalisten palvelujen täyttä saatavuutta.
27. toteaa, että on hyödyllistä jakaa hyvinä käytäntöinä palvelevia esimerkkejä Euroopan eri alueiden välillä toimintapolitiikoista, jotka mahdollistavat kestävyysajattelun mukaiset hajautetun työn mahdollisuudet ja joiden avulla voidaan tehdä hajautetusta työstä pysyvä piirre työpaikoilla siten, että maksimoidaan taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöhyödyt.
(11)
Iclaves & Esade, Study on post-COVID measures to close the digital divide, Final Report, lokakuu 2021.