C 498/14
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
30.12.2022
12.
suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti siihen, että Euroopan komissio sitoutui 16. syyskuuta myöntämään ensimmäisessä vaiheessa 150 miljoonaa euroa Ukrainan sisäisten pakolaisten auttamiseen ja 100 miljoonaa euroa Venäjän pommi-iskuissa tuhoutuneiden koulujen jälleenrakentamiseen, mutta pitää näitä määriä pitkälti riittämättöminä, kun otetaan huomioon, että ensimmäisen vaiheen nopea elpyminen edellyttää arviolta 17 miljardia euroa ja että tästä summasta tarvitaan 3,4 miljardia euroa jo vuonna 2022.
13. katsoo, että jälleenrakennusprosessin toisessa vaiheessa olisi keskityttävä elintärkeiden infrastruktuurien ja palvelujen, muun muassa kaukolämmityksen, sähkön, veden ja viemäröinnin, koulujen, sairaaloiden ja siviiliasuntojen, ennallistamiseen.
Julkisten työllistämisohjelmien avulla ihmisiä voitaisiin työllistää merkittävästä tuhosta kärsineillä alueilla.
14. ehdottaa, että jälleenrakennusprosessin kolmannessa vaiheessa luodaan perusta pitkän aikavälin kestävälle kasvulle aluetason yhdennetyn suunnittelun strategian pohjalta hyödyntäen systeemisiä lähestymistapoja kestävien, vihreiden, älykkäiden ja osallistavien alueiden kehittämiseksi sekä OECD:n paremman jälleenrakentamisen periaatetta.
Tässä vaiheessa olisi keskityttävä erityisesti siihen, että saavutetaan Ukrainan hallituksen asettama tavoite vähentää kaikkia kasvihuone­ kaasupäästöjä 65 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
Kaikilla energia-alan investoinneilla olisi osaltaan edistettävä hiilestä irtautumista ja vähennettävä Ukrainan riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, kun otetaan huomioon, että 30 prosenttia aurinkovoimakapasiteetista ja 90 prosenttia tuulivoimalaitoksista on tuhoutunut tai sijaitsee Venäjän joukkojen miehittämillä alueilla.
Investoinneissa olisi myös keskityttävä monien Ukrainan kuntien keskuslämmitysjärjestelmien jälleenrakentamiseen niin, että ne korvattaisiin nykyaikaisilla keskuslämmitysjärjestelmillä, jotka eivät perustu fossiilisten polttoaineiden polttamiseen.
Tässä vaiheessa olisi myös ratkaisevan tärkeää rakentaa uudelleen asuntokanta, koulut ja sairaalat ukrainalaisten pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden houkuttelemiseksi takaisin seuduille, missä he asuivat ennen sotaa.
15. kehottaa Euroopan unionia, jäsenvaltioita ja kansainvälisiä rahoituslaitoksia myöntämään avustuksia lainojen sijaan, sillä Ukraina ei todennäköisesti kykene hoitamaan ja maksamaan takaisin lisävelkoja lyhyellä aikavälillä.
Lainat lisäisivät velkakriisin riskiä tulevaisuudessa, kun otetaan huomioon, että jo ennen sotaa Ukrainalla oli noin 130 miljardin euron suuruinen ulkomaanvelka, joka vastaa 80:tä prosenttia maan BKT:sta.
Jos avustuksia ei voida antaa, lainoja olisi myönnettävä ilman korkoa tai hyvin alhaisella korolla, erityisesti kuntien avustamiseen tarkoitettuihin hankkeisiin.
16. katsoo, että Ukrainan EU-liittymisprosessin käynnistyttyä ja EU:n vahvan koordinointiroolin oikeuttamiseksi jälleenrakentamisstrategiassa Euroopan komission olisi ehdotettava merkittävää Ukrainan jälleenrakennusvälinettä, joka voidaan rakentaa samalta oikeudelliselta pohjalta kuin EU:n elpymis- ja palautumistukiväline ja jonka takaisinmaksu alkaisi vuodesta 2027.
Välineen avulla EU:n olisi mahdollista ennakkorahoittaa merkittävä osuus (40 prosenttia) Ukrainan jälleenrakennus- ja elpymiskustannuksista, joiden määräksi Ukrainan hallitus, Euroopan komissio ja Maailmanpankki ovat yhdessä arvioineet 349 miljardia euroa 24. helmikuuta ja 1. kesäkuuta 2022 välisenä aikana.
Vaikutukset ovat erityisen merkittäviä asunto-, liikenne-, kauppa- ja teollisuusaloilla, ja tuho on keskittynyt Tšernihivin, Donetskin, Luhanskin, Harkovan, Kiovan ja Zaporižžjan alueille.
17. on tätä taustaa vasten tyytyväinen siihen, että Ukrainan kuuden velkojamaan ryhmä ilmoitti 20. heinäkuuta halustaan keskeyttää Ukrainan sen jäsenten kanssa sopiman velan hoito vuoden 2023 loppuun saakka.
18. kannustaa Euroopan unionia ja kansainvälisiä rahoituslaitoksia valmistelemaan oikeudellisia perusteita pakotteiden puitteissa jäädytettyjen Venäjän varojen käyttämiselle Ukrainan jälleenrakennusprosessiin.
19. korostaa, että nopeus on tärkeää Ukrainan humanitaarisen katastrofin ratkaisemiseksi, ja vaatii siksi, että ehdot ovat kohtuullisia ja olosuhteisiin mukautettuja ja perustuvat mitattavissa ja todennettavissa oleviin tuloksiin.
20. painottaa, että jälleenrakennusprosessin lähtökohtana olisi oltava sosiaali- ja ympäristönormien tiukentaminen ja niiden lähentäminen EU:n säännöstöön.
Komitea kehottakin Ukrainan viranomaisia mukauttamaan maan työlainsäädännön täysin Kansainvälisen työjärjestön määrittämiin normeihin.
21.
suhtautuu myönteisesti Luganon julistuksen periaatteeseen demokraattisesta osallistumisesta.
Siinä vaaditaan, että elpymisprosessin on oltava koko yhteiskunnan ponnistus, johon osallistuvat myös kotiseudultaan siirtymään joutuneet kansalaiset Ukrainassa ja ulkomailla ja joka edistää paikallista itsehallintoa ja tehokasta hallinnon hajauttamista.
AK on myös tyytyväinen siihen, että julistuksessa tuetaan useiden sidosryhmien osallistumista ja korostetaan lahjomattomuutta, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta keskeisinä periaatteina kansallisen elpymis- ja kehityssuunnitelman onnistuneen täytäntöönpanon kannalta.