30.12.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 498/9
30. katsoo, että Välimeren makroaluestrategia ei korvaa nykyisiä strategioita, vaan siinä käsitellään näitä haasteita täydentämällä olemassa olevia strategioita ja maksimoimalla niiden vaikutukset.
Samalla pyritään vastaamaan yhteisiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutoksen torjunnasta ja digitalisaatiosta johtuviin haasteisiin, muuntamaan ne merkittäviksi kestävän kehityksen mahdollisuuksiksi ja edistämään näin oikeudenmukaista ja osallistavaa vihreää siirtymää hyödyntäen yhteisiä mahdollisuuksia sekä kiinnittämään erityistä huomiota inhimilliseen ulottuvuuteen ja nuorille tarjottaviin mahdollisuuksiin ja vapauttamaan näin alueen taloudellinen potentiaali paikallisen väestön eduksi.
31. korostaa, että makroaluestrategia on välttämättä laadittava Välimeren merialueen tasolla ja niin, että se kattaa kolme vesistöalueen osaa eli läntisen Välimeren, itäisen Välimeren ja Adrian- ja Joonianmeren alueen, jotta se voi tarjota toimivia ratkaisuja yhteisiin haasteisiin.
Sen on siksi oltava alusta asti avoin kaikille, ja sen perimmäisenä tavoitteena pitää olla koko Välimeren alueen kolmen rannan kattaminen.
32. kehottaa kiinnittämään Välimeren makroaluestrategian niin kuin minkä tahansa muun merialueita koskevan makroaluestrategian yhteydessä erityistä huomiota saarialueisiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklan mukaisesti.
Komitea kehottaa ottamaan huomioon näiden alueiden erityispiirteet ja haavoittuvuudet ja luomaan vahvemman kumppanuuden, johon kuuluu konkreettisia ja koordinoituja toimia näiden alueiden, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välillä.
33. toteaa, että alueellista yhdentymistä olisi vietävä eteenpäin asteittain Välimeren alueen valtiollisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten vapaaehtoisen lähestymistavan pohjalta, kun otetaan huomioon tiettyjen epävakaiden turvallisuustilanteiden tai poliittisten tai diplomaattisten tilanteiden aiheuttamat haasteet.
Monitasoisen hallinnon keskeiset periaatteet Välimeren alueen tasolla 34. ehdottaa, että Välimeren alueen tulevan makroaluestrategian hallinnoinnissa noudatetaan kaikilta osin monitasoisen hallinnon periaatetta eli osallistetaan EU-, valtio-, alue- ja paikallistason viranomaiset sekä näitä edustavat asianomaiset organisaatiot ja Euroregio-alueet.
35. katsoo, että Välimeren makroaluestrategian toimivuus edellyttää, että sillä on vankka ja edustava hallintojärjestelmä, johon sisältyy i) yleinen poliittinen edustajakokous, jossa on EU-, valtio- ja aluetason viranomaisia, ii) johtokunta, johon kuuluu yksi jäsen (alue- tai valtiotasolta) kunkin strategiassa edustettuna olevan maan kansallisesta koordinoinnista sekä tarkkailijoita alue- ja paikallisviranomaisten verkostoista, näitä viranomaisia edustavista organisaatioista ja Euroregio-a­ lueilta ja joka pyrkii edistämään alue- ja paikallisviranomaisten osallistamista päätöksentekoprosessiin, ja iii) temaattisia toimintaryhmiä, joissa kehitetään ja toteutetaan käytännön yhteistyöhankkeita julkisten ja yksityisten sosioekonomisten toimijoiden sekä tiedeyhteisön ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.
36. ehdottaa, että WestMED-aloitteeseen liittyvien hyvien käytäntöjen pohjalta perustetaan vuoden välein vaihtuva kiertävä puheenjohtajuus, josta EU- ja kumppanimaat vastaavat yhdessä ja joka toimii tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisia edustavien organisaatioiden kanssa.
Puheenjohtajiston olisi jatkossa toimittava ottaen huomioon aiemmat, nykyiset ja tulevat puheenjohtajavaltiot ja säilytettävä tasapaino EU:n ja strategiassa edustettuina olevien kumppanimaiden välillä, samalla kun alue- ja paikallisviranomaisia edustavilta organisaatioilta saatava tuki kiertäisi vastaavalla tavalla.
Tällainen dynamiikka on olennaisen tärkeä makroaluestrategian eri hallintoelinten huomioonottamiseksi ja niiden kytkemiseksi makroalueen toiminnan strategiseen ohjaamiseen vuotuisten työohjelmien avulla.
Strategian koordinoimiseksi ja tukemiseksi olisi asetettava tekninen sihteeristö (Välimeren makroaluestrategiasta vastaava sihteeristö).
37. ehdottaa, että yhteensopivuus nykyisten aloitteiden kanssa varmistetaan ottamalla strategian täytäntöönpanoon mukaan keskeisten kansainvälisten sekä EU:n ja Välimeren alueen välisten institutionaalisten tahojen, elinten ja aloitteiden, kuten Välimeren unionin, ARLEMin, MedCoopAlliancen sekä Adrian- ja Joonianmeren makroaluestrategian ja WestMEDin, edustajat.
Myös eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) tarjoavat monitasoisen hallinnon ”laboratorioina” hyödyllisiä näkymiä Välimeren alueen uuden toimintaohjelman tavoitteiden tukemiseksi.
Makroaluestrategia, jossa keskitytään ensisijaisiin haasteisiin 38. katsoo, että Välimeren makroaluestrategiassa olisi keskityttävä rajalliseen määrään yhteisiä haasteita, joita ratkotaan vähitellen ajan mittaan.
Komitea korostaa, että vihreä ja digitaalinen siirtymä ovat keskeisiä haasteita, joihin olisi puututtava ensisijaisesti.