30.12.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 498/43
28. rõhutab kohalike ja piirkondlike koolide, ülikoolide, uurimiskeskuste ning kohalike ja piirkondlike ökosüsteemide rolli digitaalse innovatsiooni keskustes osalemisel või isegi nende eestvedamisel, kuna neid ei koordineerita sageli regionaalpoliitikaga, mistõttu raisatakse tihti ulatuslikku oskusteavet ja vaimset võimekust.
Sellega seoses tuleb kehtestada meetmed ajude äravoolu ennetamiseks ning õiglastel tingimustel tehtav detsentraliseeritud töö võib olla osa lahendusest, iseäranis ebasoodsas olukorras piirkondades;
29. toonitab, et VKEsid on digiüleminekul vaja rohkem toetada.
Nad jäävad maha suurematest ettevõtetest, kellel on rohkem ressursse, ja neil tuleb välja töötada uus oskustebaas.
VKEde ja eelkõige mikroettevõtjate halduskoormust ELi vahenditele juurdepääsul (mitte ainult digivaldkonnas) tuleb märkimisväärselt leevendada.
Haldusnõuded peavad olema proportsionaalsed äriühingu suurusega, tagades samal ajal VKEde omanike õiglase kohtlemise ELi vahendite saamisel (12).
Euroopa Komisjon peaks läbi viima VKE-testi praeguste tavade suhtes ja esitama ettepanekud eelkõige mikroettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks (nt auditeid puudutavad vabastused);
30. on seisukohal, et hoolikalt tuleks jälgida taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite eraldamist digialgatustele ja eelkõige VKEdele, ning hinnata, kas VKEdele eraldatud vahendite maht on proportsionaalne VKEde panusega riiklikku (ja piirkondlikku) SKPsse;
E-valitsus, digitaalne tegevuskerksus 31. pooldab asjaolu, et Euroopa Komisjon edendab kodanikele suunatud sihipärasemat teadlikkuse suurendamise kampaaniat olemasolevatel e-osaluse platvormidel ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil parema koordineerimise kaudu liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ja parimate tavade vahetamise kaudu;
32. soovitab liikmesriikidel eraldada spetsiaalseid vahendeid avaliku ja erasektori partnerluste käivitamiseks, teadlikkuse suurendamise kampaaniateks ja koolituseks, et valmistada kodanikke, eriti nooremaid põlvkondi, ettevõtjaid ja avalikku sektorit ette tulema toime küberkuritegevuse kui digiülemineku horisontaalse küsimusega.
Samuti on oluline lisada kriisijärgse toetuse rahastamisprogrammi investeeringud, mis on seotud digiõppe, lairibaühenduvuse, vajalike seadmete hankimise ja õpetajate koolitamisega sellises olukorras.
Sisu haldamine digiõppes tuleks samuti nõuetekohaselt läbi vaadata, võttes arvesse probleeme ja väljakutseid, mis võivad tuleneda digitaalse veebisisu kasutamisest;
33. soovitab Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel kõrvaldada riikideülesed regulatiivsed ja koostalitlusvõime tõkked, mis takistavad digitaalse ühtse turu täielikku elluviimist ning ettevõtluse ja tehnoloogia laiendamist Euroopas.
Lisaks hõlbustavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühise mudeli visandamist näiteks lairibaühenduse platvormi kaudu;
34. on seisukohal, et piirkondlike ja kohalike avalike IT-süsteemide koostalitlusvõime riikliku tasandi süsteemidega peaks olema iga digitaalse algatuse lähtepunkt, eriti kui Euroopa Liidu IKT standardid või ELi ühised tehnilised kirjeldused on juba olemas.
Koostalitlusvõime peaks alati olema seotud lahenduste ja teenuste tehnoloogianeutraalsusega muu hulgas selleks, et vältida seotust tarnijatega.
Lisaks tuleks iga neile suunatud digitaalse avaliku teenuse puhul teha VKE-test.
Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad peaksid olema asjaomaste riikliku tasandi komiteede liikmed ja neile tuleks anda nõuandev roll peamistes koostalitlusvõime algatustes;
(12)
Palka mittesaavate VKEde omanike ja palka mittesaavate muude füüsiliste isikute otseste personalikulude deklareerimine põhineb ühikuhindadel, mis on samaväärsed teadlaste palgaga (https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/docs/2021-2027/ common/guidance/unit-cost-decision-sme-owners-natural-persons_en.pdf).