C 498/36
ET
Euroopa Liidu Teataja
30.12.2022
Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Õiglane ja kestlik üleminek söekaevanduspiirkondade ja energiamahukate piirkondade kontekstis“ (2022/C 498/07)
Pearaportöör:
Sari RAUTIO (FI/EPP), Kanta-Häme tervishoiupiirkonna juhatuse esimees
Viitedokument:
Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Tšehhi Vabariigi 16. juuni 2022. aasta konsulteerimistaotlus
POLIITIKASOOVITUSED EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE
1. tunnustab seatud eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne Euroopa Liit, mis nõuab Euroopa kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes digi- ja rohepööret, mis omakorda mõjutab märkimisväärselt inimeste töö- ja eluviisi; 2. märgib, et Venemaa 2022. aasta veebruaris alustatud agressioonisõda on muutnud õiglase ülemineku keerulisemaks, ent kinnitanud samas selle pakilisust, kuna Euroopa peab lühikese aja jooksul vähendama oma sõltuvust välistest energiatarnetest.
Komitee rõhutab, et üleminek vähese CO2 heitega ühiskonnale tuleb saavutada kõige haavatavamas olukorras kodanike vajadusi arvesse võttes, luues uusi töökohti ja võrdseid võimalusi maapiirkondades ja kivisöest sõltuvates piirkondades; 3. toetab liikmesriikide esitatud 74 kava, mis kõik põhinevad vastavate piirkondade erinevatel oludel.
Komitee rõhutab, et muutuv üleilmne olukord tõi kaasa energiakriisi, mis sundis mõningaid liikmesriike ajutiselt leidma paindlikke piirkondlikke lahendusi, et saavutada programmi eesmärgid; 4. kritiseerib kavade heakskiitmise tülikaid menetlusi ja rõhutab, et mõnel piirkonnal on probleeme projektide õigeaegse kavandamise ja elluviimisega, kuna suurem osa taaste- ja vastupidavusrahastust kasutada olevatest rahalistest vahenditest on kavandatud aastateks 2021–2023, mis ei võimalda projekte programmitöö perioodi lõpupoole kuigivõrd kestlikult rakendada.
Komitee peab kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjon on hinnanud ja heaks kiitnud vaid murdosa programmidest, ning kutsub komisjoni üles kaaluma nende õiglase ülemineku fondide vahendite kasutamise tähtaja pikendamist, mida rahastatakse taaste- ja vastupidavusrahastust; 5.
on eelöeldust lähtudes arvamusel, et fondi rakendamise ajakava tuleks selle edu tagamiseks läbi vaadata;
6. rõhutab, et õiglase ülemineku fond tuleks integreerida ühtekuuluvuspoliitikasse, et koostoimet ja ülekanduvat mõju oleks võimalik täielikult ära kasutada; 7. juhib tähelepanu sellele, et õiglane üleminek peab keskenduma sellistele piirkondadele, kus muutused ja nendega kaasnevad riskid on suuremad, kuna liikmesriikidel ja piirkondadel on väga erinevad lähtepositsioonid.
Fondi edu sõltub suurimatest abisaavatest riikidest – Poolast ja Saksamaast –, kellele on kokku eraldatud ligikaudu kolmandik ehk pea 33 % fondi kogueraldisest.
Märkimisväärsed abisaajad on ka Rumeenia, Tšehhi Vabariik ja Bulgaaria.
Nimetatud viiele liikmesriigile läheb kokku ligikaudu 60 % fondi vahenditest.
Nende liikmesriikide kavade (õiglase ülemineku territoriaalsed kavad) õigeaegne rakendamine määrab programmi kui terviku edukuse; 8. rõhutab, et õiglase ülemineku fondi seisukohast on oluline võtta arvesse praegust ulatuslikku energiakriisi.
See kriis kujutab endast vähemalt lühikeses plaanis ka tõsist ohtu õiglasele ja rohelisele üleminekule.
Eelkõige energiatööstus, energiamahukad tööstusharud, tootmissektor ja VKEd heitlevad ennenägematu hinnasurvega, mis avaldab täiendavat survet rohepöördele.
Komitee rõhutab, et tööstuse taotletav CO2-neutraalsuse eesmärk sõltub ühtlasi rohelise elektri kättesaadavusest vesiniku tootmiseks ja maagaasi asendavatest alternatiivsetest energiaallikatest.
Komiteel on hea meel, et õiglase ülemineku fond võib anda selle eesmärgi saavutamisse oma panuse;