C 498/14
ET
Euroopa Liidu Teataja
30.12.2022
12. tunneb sellega seoses heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon võttis 16. septembril kohustuse eraldada esimeses etapis 150 miljonit eurot Ukraina riigisiseste põgenike abistamiseks ja 100 miljonit eurot Venemaa pommirünnakutes hävitatud koolide ülesehitamiseks, kuid leiab, et need summad ei ole kaugeltki piisavad, võttes arvesse, et esimene, kiire taastamise etapp vajab hinnanguliselt 17 miljardit eurot, millest 3,4 miljardit eurot juba 2022. aastal;
13. on seisukohal, et ülesehitusprotsessi teine etapp peaks olema pühendatud elutähtsa taristu ja teenuste, sealhulgas kaugkütte, elektrivarustuse, vee ja kanalisatsiooni, koolide, haiglate ja elamute taastamisele.
Riiklike ehitustööde kavad võimaldaksid võtta tööle ulatuslikult hävinud piirkondades elavaid inimesi;
14. teeb ettepaneku, et ülesehitusprotsessi kolmandas etapis tuleks panna alus pikaajalisele kestlikule majanduskasvule, mis põhineb territoriaalsel tasandil integreeritud planeerimisstrateegial, kasutades ära süsteemseid lähenemisviise kestlikele, rohelistele, arukatele ja kaasavatele territooriumidele ning juhindudes OECD parema taastamise põhimõttest.
Nimetatud etapis tuleks eelkõige keskenduda sellele, et saavutada Ukraina valitsuse seatud eesmärk vähendada 2030. aastaks kõiki kasvuhoonegaaside heitkoguseid 65 %.
Mis tahes investeeringud energiasektorisse peaksid aitama kaasa dekarboniseeri­ misele ja Ukraina sõltuvuse vähendamisele fossiilkütustest, võttes arvesse, et 30 % päikeseenergia tootmisvõimsusest ja 90 % tuuleenergia rajatistest on hävitatud või asuvad Venemaa vägede okupeeritud aladel.
Investeeringud peaksid keskenduma ka paljude Ukraina omavalitsusüksuste keskküttesüsteemide taastamisele, asendades need tänapäevaste küttesüsteemidega, mis ei põhine fossiilkütuste põletamisel.
Selles etapis oleks samuti äärmiselt oluline ehitada üles eluasemed, koolid ja haiglad, et meelitada Ukraina põgenikke ja ümberasustatuid pöörduma tagasi oma sõjaeelsesse elukohta;
15. soovitab tungivalt, et Euroopa Liit, liikmesriigid ja rahvusvahelised finantsasutused annaksid pigem toetusi kui laene, kuna Ukraina ei suuda tõenäoliselt lühiajalises plaanis täiendavaid võlgu teenindada ja tagasi maksta.
Laenud suurendaksid tulevikus võlakriisi ohtu, võttes arvesse, et juba enne sõda oli Ukrainal ligikaudu 130 miljardi euro suurune välisvõlg, mis vastas 80 %-le SKPst.
Kui institutsioonid ei saa toetusi anda, tuleks laene anda ilma intressimäärata või väga madala intressimääraga, eriti projektide puhul, mille eesmärk on aidata omavalitsusi;
16. on seisukohal – pidades silmas Ukraina ELiga ühinemise protsessi algatamist ja selleks, et õigustada ELi tugevat koordineerivat rolli ülesehitusstrateegias –, et Euroopa Komisjon peaks kavandama suuremahulise Ukraina ülesehitusra­ hastu, mille võiks moodustada samadel õiguslikel alustel ELi taaste- ja vastupidavusrahastuga ja mille tagasimaksed algaksid 2027. aastast.
See rahastu peaks võimaldama ELil eelrahastada märkimisväärset osa (40 %) Ukraina ülesehitus- ja taastamiskuludest, mis Ukraina valitsuse, Euroopa Komisjoni ja Maailmapanga ühise hinnangu kohaselt ulatuvad 349 miljardi euroni ajavahemikul 24. veebruarist kuni 1. juunini 2022.
Sõda on iseäranis mõjutanud eluaseme-, transpordi-, kaubandus- ja tööstussektorit ning suurim on häving Tšernihivi, Donetski, Luhanski, Harkivi, Kiievi ja Zaporižžja oblastis;
17. tunnustab sellega seoses Ukraina kuuest võlausaldajariigist koosneva rühma 20. juulil väljendatud valmisolekut peatada kuni 2023. aasta lõpuni Ukraina poolt rühma liikmetega sõlmitud laenulepingute teenindamine;
18. julgustab Euroopa Liitu ja rahvusvahelisi finantsasutusi valmistama ette õiguslikud alused sanktsioonide raames külmutatud Venemaa varade kasutamiseks Ukraina ülesehitusprotsessis;
19. rõhutab, et kiirus on Ukraina humanitaarkatastroofiga tegelemisel otsustava tähtsusega, ning nõuab seepärast, et tingimused oleksid mõistlikud ja kohandatud oludele ning põhineksid mõõdetavatel ja kontrollitavatel tulemustel;
20. rõhutab, et ülesehitusprotsess peaks põhinema sotsiaalsete ja keskkonnastandardite tõstmisel ning nende ühtlustamisel ELi õigustikuga, ning kutsub seepärast Ukraina ametivõime üles kohandama oma tööõigusaktid täielikult Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni osutatud normidega;
21. tunnustab Lugano deklaratsiooni demokraatliku osalemise põhimõtet, milles nõutakse, et taastamisprotsess oleks jõupingutus, mis hõlmab kogu ühiskonda, sealhulgas Ukrainas ja välismaal ümberasustatud kodanikke, aga ka kohalikku omavalitsust ja tõhusat detsentraliseerimist.
Komitee kiidab samuti heaks asjaolu, et deklaratsioonis toetatakse mitmete sidusrühmade kaasamist ja rõhu asetamist usaldusväärsusele, läbipaistvusele ja vastutusele, mis on riikliku taaste- ja arengukava eduka rakendamise olulised aluspõhimõtted;