30.12.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 498/9
30. on seisukohal, et Vahemere makropiirkondlikus strateegias tegeletakse nende probleemidega mitte olemasolevate strateegiate asendamise teel, vaid täiendades neis sisalduvaid meetmeid ja maksimeerides seega nende mõju.
Samal ajal tuleb otsida lahendusi ühistele probleemidele, näiteks kliimamuutuste vastasest võitlusest ja digiüleminekust tulenevatele probleemidele, muutes need suurepärasteks kestliku arengu võimalusteks.
Nii aitab see ühiste võimaluste kasutamise kaudu kaasa õiglasele ja kaasavale rohepöördele, pöörates erilist tähelepanu inimmõõtmele ja noorte võimalustele, vallandades seeläbi piirkonna majandusliku potentsiaali inimeste hüvanguks;
31. toonitab, et kui tahetakse, et makropiirkondlik strateegia pakuks ühistele probleemidele tähendusrikkaid lahendusi, tuleb see töötada välja Vahamere piirkonna tasandil ja peab hõlmama kolme alampiirkonda, st Lääne-, Ida- ning Aadria-Joonia piirkonda.
Seetõttu peab strateegia olema algusest peale avatud kõigile ning selle lõppeesmärk peab olema hõlmata kogu Vahemere kolme kalda piirkonnad;
32. kutsub üles pöörama kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 Vahemere makropiirkondlikus strateegias, samuti mis tahes makropiirkondlikus merestrateegias, eritähelepanu saarepiirkondadele.
Samuti kutsub komitee üles võtma tulemuslikult arvesse nende territooriumide eripära ja haavatavust, luues tugevama partnerluse, mis hõlmab konkreetseid ja kooskõlastatud meetmeid nende territooriumide, liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahel;
33. juhib tähelepanu sellele, et selline piirkondlik integratsioon peaks toimuma järk-järgult Vahemere piirkonna riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vabatahtliku lähenemisviisi alusel, võttes arvesse probleeme, mida tekitavad teatavad ebastabiilsed julgeoleku-, poliitilised ja diplomaatilised olukorrad;
Vahemere piirkonna mitmetasandilise valitsemise peamised põhimõtted 34. teeb ettepaneku, et Vahemere piirkonna tulevase makropiirkondliku strateegia juhtimine kajastaks täielikult mitmetasandilise valitsemise põhimõtet, kaasates sellesse Euroopa, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning nende asjaomased ühendused ja euroregioonid;
35. leiab, et Vahemere makropiirkondliku strateegia toimimiseks peab see põhinema tugeval ja esinduslikul juhtimiskaval, mis hõlmab i) poliitilise tasandi üldkogu, kuhu on kaasatud Euroopa, riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, ii) juhatust, mis koondab iga strateegias esindatud riigi kooskõlastuse eest vastutavat üht liiget (kohalikult või piirkondlikult tasandilt) ja edendab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist otsustusprotsessi ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustike, nende asjaomaste ühenduste ja euroregioonide vaatlejate kaasamist, ning iii) temaatilisi tegevusrühmi, et töötada välja ja rakendada konkreetseid koostööprojekte, millesse kaasatakse avaliku ja erasektori sotsiaal-majanduslikke osalejaid, akadeemilisi ringkondi ja kodanikuühiskonda;
36. teeb ettepaneku luua WestMEDi headele tavadele tuginedes iga-aastase rotatsiooni korras toimuv kaaseesistumine, mida juhiksid kahekesi üks ELi riik ja üks partnerriik ja mis toimiks tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusorganisatsioonide toetusel.
Eesistumine peaks arenema, võttes arvesse eelmist, praegust ja tulevast eesistujariiki ning säilitades tasakaalu ELi riikide ja strateegias esindatud partnerriikide vahel.
Samal ajal roteeruks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusorganisatsioonidelt saadav toetus samadel alustel.
Selline dünaamika on väga tähtis, et tagada makropiirkondliku strateegia eri juhtorganite arvessevõtmine ja seotus ja anda strateegilisi suuniseid makropiirkondliku tegevuse jaoks iga-aastaste tööprogrammide kaudu.
Strateegiat peaks koordineerima ja toetama tehniline sekretariaat (Vahemere piirkonna makropiirkondliku strateegia sekretariaat);
37. teeb ettepaneku, et olemasolevate algatustega kooskõla tagamiseks kaasataks strateegia rakendamisse peamiste rahvusvaheliste ja Euroopa – Vahemere piirkonna institutsioonide, organite ja algatuste, nagu Vahemere Liidu, ARLEMi ja MedCoopAlliance’i esindajad.
Kaasata tuleks ka ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia ja Vahemere lääneosa esindajad.
Samuti pakuvad ETKRid kasulikke väljavaateid mitmetasandilise valitsemise nn laboritena, et toetada Vahemere piirkonna uue tegevuskava eesmärke;
Makropiirkondlik strateegia, mille keskmes on esmatähtsad probleemid 38. on seisukohal, et Vahemere makropiirkondlik strateegia peaks keskenduma piiratud arvule ühistele probleemidele, millega tegeletakse järk-järgult aja jooksul.
Komitee toonitab, et rohe- ja digipööre on peamised ülesanded, millega tuleks esmajärjekorras tegeleda;