30.12.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 498/9
30. mener ikke, at den makroregionale strategi for Middelhavsområdet kan imødegå disse udfordringer ved at erstatte eksisterende strategier, men ved at supplere tiltagene deri og dermed maksimere deres virkning, finde løsninger på fælles udfordringer såsom dem, der følger af kampen mod klimaændringer og den digitale omstilling, gøre dem til store muligheder for bæredygtig udvikling og dermed bidrage til en retfærdig og inklusiv grøn omstilling ved at udnytte fælles muligheder og samtidig lægge særlig vægt på den menneskelige dimension og de unges muligheder og dermed frigøre regionens økonomiske potentiale til gavn for borgerne;
31. understreger, at en makroregional strategi for at løse de fælles udfordringer på en meningsfuld måde er nødt til at blive udformet på middelhavsniveau og omfatte de tre underområder: det vestlige Middelhavsområde, det østlige Middelhavsområde og det adriatisk-joniske område.
Strategien skal derfor lige fra starten være åben for alle og sigte mod i sidste ende at omfatte alle Middelhavsområdets tre kyster;
32. mener, at der i den makroregionale strategi for Middelhavsområdet i lighed med enhver anden maritim makroregional strategi bør lægges særlig vægt på øområder i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 174.
Udvalget opfordrer til at der tages behørigt hensyn til disse områders særlige karakteristika og sårbarhed ved at etablere et stærkere partnerskab med konkrete og koordinerede foranstaltninger mellem disse områder, medlemsstaterne og Den Europæiske Union;
33. påpeger, at denne regionale integration bør udvikles gradvis på grundlag af en frivillig tilgang blandt de nationale, regionale og lokale myndigheder i Middelhavsområdet, i lyset udfordringerne som følge af visse ustabile sikkerhedsmæssige, politiske og diplomatiske situationer.
Vigtige principper for forvaltning på flere myndighedsniveauer i Middelhavsområdet 34.
Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer til, at forvaltningen af en fremtidig makroregional strategi i Middelhavsområdet fuldt ud overholder princippet om forvaltning på flere myndighedsniveauer og inddrager de europæiske, nationale, regionale og lokale myndigheder såvel som deres respektive sammenslutninger og euroregioner;
35. mener, at en makroregional strategi for Middelhavsområdet for at fungere skal være baseret på en solid og repræsentativ forvaltningsordning med: i) en generalforsamling på politisk niveau, som omfatter de europæiske, nationale og regionale myndigheder, ii) en bestyrelse, som samler et nationalt koordineringsmedlem (fra regionalt eller nationalt niveau) fra alle de lande, der er repræsenteret i strategien samt fremmer inddragelsen af regionale og lokale myndigheder i beslutningsprocessen samt observatører fra netværk sammensat af regionale og lokale myndigheder, deres respektive foreninger og euroregioner, og iii) tematiske indsatsgrupper, der skal udvikle og gennemføre konkrete samarbejdsprojekter, der mobiliserer offentlige og private socioøkonomiske aktører, den akademiske verden og civilsamfundet;
36. foreslår, at der med udgangspunkt i god praksis i WestMED indføres et årligt skiftende medformandskab, som varetages i fællesskab af to lande udvalgt blandt EU's medlemsstater og partnerlandene, der samarbejder og støttes intensivt af repræsentative organisationer for regionale og lokale myndigheder.
Formandskabet bør udvikle sig under hensyntagen til det tidligere, det nuværende og det kommende formandskab og idet der fastholdes en balance mellem de EU-lande og partnerlande, der er repræsenteret i strategien, samtidig med at støtten fra de regionale og lokale myndigheders repræsentative organisationer også roterer på samme måde.
Disse dynamikker er vigtige for at sikre, at der tages hensyn til de forskellige forvaltningsorganer i den makroregionale strategi, og at de er forbundet med henblik på at udstikke strategiske retningslinjer for makroregionens tiltag gennem årlige arbejdsprogrammer.
Der bør etableres et teknisk sekretariat (sekretariatet for den makroregionale strategi for Middelhavsområdet), som koordinerer og støtter strategien;
37. foreslår, at repræsentanter for vigtige internationale institutioner og Euro-Middelhavsinstitutioner, -organer og -initiativer, såsom Middelhavsunionen, ARLEM og Samarbejdsalliancen for Middelhavsområdet samt repræsentanter for EUSAIR og WestMED, inddrages i gennemførelsen af strategien for at sikre forenelighed med eksisterende initiativer.
EGTS'erne tilbyder også nyttige muligheder som »laboratorier« for forvaltning på flere myndighedsniveauer til støtte for målene i den nye dagsorden for Middelhavsområdet.
En makroregional strategi med fokus på prioriterede udfordringer 38.
Det Europæiske Regionsudvalg mener, at en makroregional strategi for Middelhavsområdet bør være rettet mod et begrænset antal fælles udfordringer, som tackles gradvis over tid.
Udvalget understreger, at den grønne og den digitale omstilling er centrale udfordringer, som bør prioriteres;