C 498/46
CS
Úřední věstník Evropské unie
30.12.2022
12. vyzdvihuje účinnost politiky soudržnosti v reakci na krizi vyvolanou pandemií COVID-19, zejména díky opatřením k zajištění flexibility zavedeným od dubna 2020 [dva balíčky „Investiční iniciativa pro reakci na koronavirus“ (CRII)];
13. domnívá se však, že je třeba udržet zaměření politiky soudržnosti na posílení územní, hospodářské a sociální soudržnosti v Evropě;
Definice zásady „nepoškozování soudržnosti“ 14. uvědomuje si příležitosti, které nabízí zavedení nové koncepce ve zprávě o soudržnosti, jejímž cílem je rozšířit holistický přístup politiky soudržnosti na všechny evropské veřejné politiky s územním dopadem;
15. zdůrazňuje, že tato koncepce plně podporuje iniciativu Evropského výboru regionů demonstrovat úlohu hospodářské, sociální a územní soudržnosti jako základní hodnotu Evropské unie;
16. domnívá se, že díky této koncepci by všechny evropské politiky mohly zohledňovat nejrůznější regionální odlišnosti panující v Evropské unii, mohly by díky tomu být účinnější a také by mohly zviditelnit činnost Evropské unie v očích občanů;
17. nesouhlasí však s příliš restriktivním výkladem této koncepce, podle nějž by se tato zásada uplatňovala pouze na úrovni operačních programů, a nevztahovala by se dokonce ani na dohody o partnerství.
Trvá na tom, aby Evropská komise zajistila, že se tato zásada „nepoškozování soudržnosti“ bude vztahovat na všechny evropské politiky, a omezil se tak negativní dopad některých evropských politik nebo programů na soudržnost;
18. vyjadřuje zvláštní podporu části zprávy o soudržnosti, která poukazuje na nutnost podpory soudržnosti v Evropě z prostředků Nástroje pro oživení a odolnost;
19. požaduje po členských státech a Evropské komisi, aby do Nástroje pro oživení a odolnost (a případných navazujících nástrojů) byl přímo zapracován přístup politiky soudržnosti založený na víceúrovňové správě a partnerství;
20.
dále zdůrazňuje, že je třeba lépe sladit politiku soudržnosti a program Horizont Evropa a zvýšit jejich součinnost tak, aby došlo k posílení inovací ve všech evropských regionech.
Díky tomu bude možno budovat výzkumné a inovační kapacity v regionech, což EU umožní investovat do regionální excelence, a držet tak v celosvětovém měřítku krok s konkurencí, a může jít o způsob, jak středněpříjmovým regionům pomoci vymanit se z rozvojové pasti;
21. v tomto ohledu připomíná, že těmto regionům uvízlým v rozvojové pasti středních příjmů by pomohla specifická podpora buď z titulu příslušnosti ke kategorii regionů se středními příjmy, nebo formou usnadnění přístupu k nástrojům územní spolupráce v oblasti inovací;
22. žádá, aby byl konsolidován přístup založený na strategiích inteligentní specializace, kde cílem je posílit konkurenceschopnost a inovační ekosystém na základě územně podmíněných strategií a posílení územní spolupráce;
23. vyzývá Evropskou komisi, aby definovala pojem „nepoškozování soudržnosti“ a aby z něj učinila skutečný mechanismus pro hodnocení dopadu evropských politik na soudržnost v Evropě.
Navrhuje, aby bylo do tohoto mechanismu začleněno ověřování dopadu na venkovské oblasti dle sdělení „Dlouhodobá vize pro venkovské oblasti EU“, aby se zohlednily zvláštnosti těchto oblastí.
Žádá Evropskou komisi, aby vypracovala konkrétní pokyny týkající se praktického uplatňování této koncepce, a to i prostřednictvím legislativního aktu po konzultaci s Evropským výborem regionů;
Politika soudržnosti jako součást dlouhodobé evropské strategie 24. připomíná, že i když politika soudržnosti plně zapadá do provádění Zelené dohody pro Evropu a evropského pilíře sociálních práv, není v pravém slova smyslu součástí dlouhodobé evropské strategie, a to na rozdíl od politiky soudržnosti v období 2014–2020, která byla přímo součástí plnění cílů strategie Evropa 2020;