C 498/36
CS
Úřední věstník Evropské unie
30.12.2022
Stanovisko Evropského výboru regionů Spravedlivá a udržitelná transformace v kontextu uhelných a energeticky náročných regionů (2022/C 498/07)
Hlavní zpravodajka:
Sari RAUTIO (FI/ELS), předsedkyně správní rady, spádová oblast pro zdravotní péči Kanta-Häme
Odkaz:
žádost českého předsednictví Rady, dopis ze dne 16. června 2022
POLITICKÁ DOPORUČENÍ EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),
1.
vítá záměr, aby se Evropská unie stala do roku 2050 klimaticky neutrální.
To bude vyžadovat provedení digitální a ekologické transformace v evropských obcích a regionech, která zásadním způsobem ovlivní to, jak lidé pracují a žijí; 2. konstatuje, že spravedlivá transformace se v důsledku vojenského útoku, který zahájilo Rusko v únoru 2022, ještě více zkomplikovala a je zároveň o to naléhavější, neboť Evropa musí ve velice krátkém čase snížit svoji závislost na vnějších dodávkách energie.
Zdůrazňuje, že při přechodu na nízkouhlíkovou společnost musí být zohledněny potřeby nejzranitelnějších občanů tím, že budou ve venkovských a uhelných regionech vytvářena nová pracovní místa a rovné příležitosti; 3. vítá 74 plánů, které předložily členské státy a které vycházejí z různých podmínek v příslušných oblastech.
Upozorňuje na to, že měnící se celosvětová situace vedla ke vzniku energetické krize, v jejímž důsledku byly některé členské státy nuceny přijmout přechodná flexibilní regionální řešení, aby byly s to splnit cíle programu; 4. zdůrazňuje, že schvalování plánů byl těžkopádný proces a že některé regiony narážely na problémy se včasným plánováním a prováděním svých projektů, neboť převážná část veškerých dostupných prostředků, které plynuly z rozpočtu Nástroje pro oživení a odolnost, byla naplánována na období 2021 až 2023, což ke konci programového období neponechávalo mnoho prostoru pro udržitelné uskutečňování projektů.
Lituje, že kontrolním a schvalovacím postupem Komise prošel s úspěchem pouze zlomek programů, a vyzývá Komisi, aby zvážila možnost prodloužit lhůtu pro čerpání těch prostředků vyčleněných pro Fond pro spravedlivou transformaci (FST), které pocházejí z rozpočtu Nástroje pro oživení a odolnost; 5. domnívá se, že by se vzhledem k výše uvedenému mělo využívání tohoto fondu přezkoumat, aby byla zaručena jeho úspěšnost; 6. zdůrazňuje, že by Fond pro spravedlivou transformaci měl být začleněn do rámce politiky soudržnosti, aby bylo možné plně využít synergií a efektů přelévání; 7. připomíná, že spravedlivá transformace je důležitá zejména v těch regionech, kde budou reformy rozsáhlejší a související rizika větší, neboť jednotlivé členské státy a regiony mají velmi rozdílné výchozí pozice.
Konstatuje, že úspěšnost fondu závisí na hlavních příjemcích, tj. na Polsku a Německu, na něž připadá úhrnem téměř jedna třetina veškerých prostředků (33 %).
Významnými příjemci prostředků z fondu jsou rovněž Rumunsko, Česko a Bulharsko.
Těchto pět členských států dohromady získá z fondu téměř 60 % prostředků.
Včasné uskutečnění plánů těchto členských států (plánů spravedlivé územní transformace) bude rozhodující pro úspěch celého programu; 8. zdůrazňuje, že v souvislosti s FST je nezbytné mít na zřeteli stávající rozsáhlou energetickou krizi.
Energetická krize je přinejmenším z krátkodobého hlediska vážnou hrozbou i pro spravedlivou a ekologickou transformaci.
Zejména energetika, energeticky náročná průmyslová odvětví, výrobní odvětví a malé a střední podniky čelí v současné době obrovskému cenovému tlaku, což ještě více ohrožuje ekologickou transformaci.
Zdůrazňuje, že uhlíková neutralita, jíž chce průmysl dosáhnout, závisí rovněž na dostupnosti zelené elektřiny pro výrobu vodíku a na dostupnosti alternativních zdrojů energie, které by nahradily zemní plyn.
Vítá skutečnost, že Fond pro spravedlivou transformaci může k dosažení tohoto cíle přispět;