C 498/14
CS
Úřední věstník Evropské unie
30.12.2022
12. v této souvislosti vítá, že se Evropská komise 16. září zavázala vyčlenit v této první fázi 150 milionů EUR na pomoc vnitřně vysídleným osobám v rámci Ukrajiny a 100 milionů EUR na znovuvybudování škol, které byly zničeny při ruském bombardování.
Domnívá se však, že tyto částky ani zdaleka nebudou stačit, poněvadž v této první fázi rychlé obnovy bude dle odhadů zapotřebí 17 miliard EUR, z toho 3,4 miliardy EUR již v roce 2022;
13. domnívá se, že druhá fáze procesu obnovy by měla být zaměřena na obnovu kritické infrastruktury a služeb, včetně centrálního zásobování teplem, dodávek elektrického proudu a vody, odvádění odpadních vod a znovuvybudování škol, nemocnic a obytných budov.
Mohly by být realizovány programy veřejných prací, v jejichž rámci by lidé v rozsáhle poničených oblastech získali práci;
14. navrhuje, aby byly ve třetí fázi procesu obnovy položeny základy dlouhodobého udržitelného růstu, přičemž bude třeba vycházet ze strategie integrovaného plánování v rámci jednotlivých územních celků s využitím systémových přístupů pro účely udržitelných, zelených, inteligentních a inkluzivních území a řídit se zásadou OECD spočívající v „obnově k lepšímu“.
V této fázi bude třeba věnovat pozornost zejména dosažení cíle snížit do roku 2030 veškeré emise skleníkových plynů o 65 %, který si vytyčila ukrajinská vláda.
Všechny investice v odvětví energetiky by měly přispět k dekarbonizaci a snížení závislosti Ukrajiny na fosilních palivech, a to z toho důvodu, že 30 % solární kapacity a 90 % větrných elektráren v této zemi bylo buď zničeno, nebo se nachází na územích okupovaných ruskými jednotkami.
Investice by měly být nasměrovány i do znovuvybudování systémů centrálního zásobování teplem v řadě ukrajinských obcí, které je třeba nahradit moderními systémy, v nichž nejsou využívána fosilní paliva.
V této fázi bude rovněž mimořádně důležité znovuvybudovat obytné budovy, školy a nemocnice s cílem pobídnout ukrajinské uprchlíky a vysídlené osoby k návratu do míst, která obývali před válkou;
15. vyzývá Evropskou unii, členské státy a mezinárodní finanční instituce, aby namísto úvěrů poskytly Ukrajině spíše granty, jelikož tato země zřejmě nebude v krátkodobém horizontu schopná splácet další dluhy a související úroky.
Poskytnutím úvěrů by se zvýšilo riziko budoucí dluhové krize – Ukrajina měla totiž už před válkou vnější dluh ve výši zhruba 130 miliard EUR, což odpovídá 80 % jejího HDP.
Pokud instituce nemohou poskytnout granty, pak by měly u svých úvěrů stanovit nulové nebo velmi nízké úroky, zejména v případě projektů zaměřených na pomoc obcím;
16. domnívá se, že v souvislosti se zahájením procesu přistoupení Ukrajiny k EU a v zájmu legitimizace výrazné koordinační úlohy EU ve strategii obnovy by Evropská komise měla navrhnout rozsáhlý nástroj pro obnovu Ukrajiny, který by mohl mít stejný právní základ jako unijní Nástroj pro oživení a odolnost a v jehož rámci by byl počátečním rokem splácení rok 2027.
Tento nástroj by měl EU umožnit, aby předběžně financovala značnou část (40 %) nákladů na obnovu a rekonstrukci Ukrajiny, které podle společných odhadů ukrajinské vlády, Evropské komise a Světové banky činí 349 miliard EUR za období od 24. února do 1. června 2022, přičemž zvlášť velký dopad byl zaznamenán v oblasti bydlení, dopravy, obchodu a průmyslu a k devastaci došlo především v Černihivské, Doněcké, Luhanské, Charkovské, Kyjevské a Záporožské oblasti;
17. v této souvislosti vítá skutečnost, že dle oznámení ze dne 20. července je skupina šesti zemí, které jsou věřiteli Ukrajiny, ochotna pozastavit do konce roku 2023 splácení dluhu, jejž u nich tato země má;
18. vybízí Evropskou unii a mezinárodní finanční instituce, aby vypracovaly právní rámec, na jehož základě by bylo možné použít při obnově Ukrajiny ruská aktiva zmrazená v rámci sankcí;
19. zdůrazňuje, že při zvládání humanitární katastrofy na Ukrajině hraje klíčovou roli rychlost, a proto žádá, aby byly stanoveny přiměřené podmínky, které budou přizpůsobeny okolnostem a budou vycházet z měřitelných a ověřitelných výsledků;
20. zdůrazňuje, že proces obnovy by měl být založen na zvyšování sociálních a environmentálních norem a na jejich sbližování s acquis EU.
Vyzývá tudíž ukrajinské orgány, aby provedly plné sladění ukrajinských pracovněprávních předpisů s normami, které stanoví Mezinárodní organizace práce;
21.
vítá zásadu demokratické účasti, která je zakotvena v prohlášení z Lugana a v souladu s níž by se na procesu obnovy měla podílet celá společnost, včetně občanů přesídlených do jiných oblastí Ukrajiny a jiných zemí, místní samosprávy a účinné decentralizace.
VR vítá rovněž to, že bylo v prohlášení podpořeno zapojení mnoha zúčastněných stran a že v něm byl položen důraz na integritu, transparentnost a odpovědnost jakožto zásady, které mají z hlediska úspěšného provádění národního plánu obnovy a rozvoje zásadní význam;