C 498/46
BG
Официален вестник на Европейския съюз
30.12.2022 г.
12. подчертава ефективността на политиката на сближаване за преодоляване на кризата, предизвикана от пандемията от COVID-19, по-специално чрез мерките за гъвкавост, въведени от април 2020 г. (двата пакета „Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса“ (CRII); 13. въпреки това счита, че е от съществено значение да се запази акцентът на политиката на сближаване върху укрепването на териториалното, икономическото и социалното сближаване в Европа; Определение на концепцията „ненанасяне на вреда на сближаването“ 14. вижда възможности във връзка с въвеждането на нова концепция в доклада за сближаването, чиято цел ще бъде да се разшири цялостният подход на политиката на сближаване, така че да обхване всички европейски публични политики с териториално въздействие; 15. подчертава, че тази концепция изцяло подкрепя инициативата на Европейския комитет на регионите да демонстрира ролята на икономическото, социалното и териториалното сближаване като основна ценност на Европейския съюз; 16. счита, че концепцията би могла да позволи да се отчита многообразието на различните регионални реалности в Европейския съюз във всички европейски политики, да се повиши тяхната ефективност и да се подобри видимостта на действията на ЕС сред гражданите; 17. въпреки това се противопоставя на изключително ограничителното тълкуване на тази концепция, според което този принцип ще се прилага само на равнището на оперативните програми, а дори не на равнището на споразумението за партньорство; настоява пред Европейската комисия, че принципът „ненанасяне на вреда на сближаването“ трябва да се прилага за всички европейски политики, за да се намали въздействието на някои европейски политики или програми в ущърб на сближаването; 18. подкрепя по-специално изтъкнатата в доклада за сближаването необходимост от подкрепа за сближаването в Европа чрез Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ); 19. призовава държавите членки и Европейската комисия за непосредствено интегриране на МВУ и евентуалния му приемник в подхода на политиката на сближаване, основан на многостепенно управление и партньорство; 20. подчертава освен това необходимостта от по-добро съгласуване и увеличаване на полезните взаимодействия между политиката на сближаване и „Хоризонт Европа“ с оглед засилване на иновациите във всички европейски региони с цел развитие на капацитета за научни изследвания и иновации на регионите, което позволява на ЕС да се конкурира в световен мащаб чрез инвестиции в регионални високи постижения и може да бъде решение на капана на развитието на регионите със средни доходи; 21. във връзка с това посочва, че е важно тези региони, които са блокирани в капана на развитието на регионите със средни доходи, да получат специфична подкрепа, било във връзка с принадлежността си към категорията региони със средни доходи, или чрез улеснен достъп до инструменти за териториално сътрудничество в областта на иновациите; 22. призовава за консолидиране на подхода, основан на стратегиите за интелигентна специализация, за да се укрепи конкурентоспособността и иновационната екосистема въз основа на ориентирани към местните условия стратегии и укрепване на териториалното сътрудничество; 23. призовава Европейската комисия да даде определение на концепцията „ненанасяне на вреда на сближаването“ и да я превърне в истински механизъм за оценка на въздействието на европейските политики върху сближаването в Европа; предлага в този механизъм да бъде включена проверката на въздействието върху селските райони, предвидена в съобщението относно „Дългосрочна визия за селските райони на ЕС“, за да се вземат предвид специфичните характеристики на тези райони; призовава Европейската комисия да разработи конкретни насоки относно практическото прилагане на тази концепция, включително чрез законодателен акт след провеждането на консултация с Европейския комитет на регионите; Политиката на сближаване в основата на дългосрочна европейска политика 24. припомня, че макар и политиката на сближаване да е в основата на изпълнението на Европейския зелен пакт и Европейския стълб на социалните права, тя не е част от дългосрочна европейска стратегия, за разлика от политиката на сближаване за периода 2014—2020 г., която беше пряко свързана с постигането на целите на стратегията „Европа 2020 г.“;