C 495/36
SL
Uradni list Evropske unije
29.12.2022
Številne dejavnosti, vključno z energetsko intenzivnimi industrijami, kot so industrija cementa, železa in jekla, aluminija, celuloze in papirja ter rafinerije, pa tudi kmetijstvo, imajo lastne procesne emisije, ki izhajajo iz samih proizvodnih procesov.
Zajemanje in shranjevanje ogljika ali zajemanje in uporaba ogljika lahko ključno prispevata k boju proti emisijam, ki izvirajo iz teh sektorjev.
Poleg tega lahko pomagata pri odstranjevanju CO2 iz ozračja z odvzemanjem ogljika, kot je bioenergija z zajemanjem in shranjevanjem ogljika (BECCS), ter z neposrednim zajemanjem in shranjevanjem ogljika iz zraka (DACCS).
V posodobljenih NEPN bi bilo treba pristopiti k uvedbi BECCS ob popolnem upoštevanju omejitev in razpoložljivosti trajnostne biomase.
Okvir 6: Določitev ciljev in prispevkov za zajemanje in shranjevanje ogljika.
Države članice se spodbuja, naj zagotovijo naslednje informacije: — letno projekcijo skupnih procesnih emisij, ki jih bo treba zmanjšati z zajemanjem CO2; — letni biogeni CO2 in CO2 neposredno iz zraka, ki bo na voljo za geološko shranjevanje CO2; — zmogljivost geološkega shranjevanja CO2, ki je lahko operativno na voljo vsako leto; — letno zmogljivost shranjevanja CO2, ki bi lahko bila na voljo ob koncu izkoriščanja nahajališč ogljikovodikov; — načrtovano infrastrukturo za transport CO2; — javno financiranje, ki je na voljo za naložbe v zajemanje, transport in shranjevanje CO2; — kakršne koli druge ukrepe za podporo uvedbe dolgoročnih možnosti geološkega shranjevanja CO2.
2.6
Spodbujanje razsežnosti raziskav, inovacij in konkurenčnosti
Države članice so na podlagi ocene prvotnih NEPN (64) iz leta 2020 ter ob upoštevanju trenutnih geopolitičnih okoliščin in nedavnih političnih dogodkov pozvane, naj v posodobljenih načrtih okrepijo razsežnost raziskav, inovacij in konkurenčnosti.
Za uspešne dejavnosti raziskav in inovacij na področju čiste energije in nizkoogljičnih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika je potrebno zadostno število strokovnjakov in podjetnikov, ki jih podpira sinergijska uporaba programov EU ter nacionalnih in regionalnih programov.
Jasni nacionalni cilji na področju raziskav in inovacij do leta 2030 (in kadar je ustrezno, do leta 2050), okrepljeno sodelovanje med državami članicami in stalno spremljanje nacionalnih dejavnosti na področju raziskav in inovacij so ključni za krepitev konkurenčnosti EU in doseganje ciljev zelenega dogovora.
Ti elementi so bistveni tudi za premostitev vrzeli med raziskavami in inovacijami ter tržnim uvajanjem, s čimer se krepi konkurenčnost EU, in sčasoma vodijo k pospešenemu uvajanju tehnologij, za katere se pričakuje, da bodo učinkovale na cilje zelenega dogovora.
Strategije raziskav in inovacij bi morale zajemati in negovati tudi netehnološke, transdisciplinarne vidike, ki so ključni za pospeševanje ekoloških in energetskih prehodov; spodbujanje vedenjskih sprememb, podnebno ozaveščenih izbir življenjskega sloga, spodbujanje institucionalnih, upravljavskih in političnih inovacij za ustvarjanje ugodnih pogojev za podnebno nevtralno preobrazbo.
V posodobljenih nacionalnih načrtih bi se morali opisati cilji in politike držav članic za olajšanje povečanja proizvodnje komercialno dostopnih nizkoogljičnih tehnologij, opreme in sestavnih delov (na primer z upoštevanjem trenutnega stanja in trendov za naložbe, dodane vrednosti) na njihovem ozemlju – ter njihove cilje in politike, da bi se to doseglo s prizadevanji za diverzifikacijo v tretjih državah.
V načrtu REPowerEU je navedeno, da bo treba za njegovo uresničitev diverzificirati dobavo opreme za energijo iz obnovljivih virov in kritičnih surovin, zmanjšati sektorske odvisnosti, odpraviti ozka grla v oskrbovalnih verigah ter povečati zmogljivost EU na področju proizvodnje tehnologij za čisto energijo.
V posodobljenih NEPN bi bilo treba bolje upoštevati potrebe v zvezi s proizvodnimi zmogljivostmi in industrijskimi vrednostnimi verigami v ključnih nizkoogljičnih energetskih tehnologijah.
(64) Ocena nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov na ravni EU – Spodbujanje zelenega prehoda in okrevanja gospodarstva s celostnim energetskim in podnebnim načrtovanjem.