2022 12 29
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 495/17
Priimančioji ir prisidedančioji valstybės narės pasirašo bendradarbiavimo susitarimą dėl bendro projekto.
Aukšto lygio politiniame susitarime teigiama, kad kiekvienai iš jų skiriamas toks projekto AEI statistinių duomenų kiekis, kuris atitinka tos šalies remiamos elektros energijos kiekį.
Kadangi jūros vėjo elektrinių parkas yra priimančiosios šalies IEZ, jam pagal nutylėjimą bus priskirti AEI statistiniai duomenys, kuriuos vėliau reikės perskirstyti pagal susitarimą.
Priimančioji ir prisidedančioji šalys atlieka sąnaudų ir naudos analizę, nustatydamos svarbiausius sąnaudų ir naudos elementus bei jų poveikį.
Atlikdamos sąnaudų ir naudos analizę, jos nusprendė daugiausia dėmesio skirti energijos gamybos sąnaudoms, sistemos integracijos išlaidoms, išmetamam ŠESD kiekiui, oro ir kitai vietos taršai, energijos tiekimo saugumui ir inovacijų poveikiui.
Siekiant nustatyti jų poveikį sąnaudų ir naudos pasidalijimui, taip pat įtrauktos ir įvertintos paramos išlaidos ir poveikis AEI statistiniams duomenims.
A valstybė narė (priimančioji šalis)
B valstybė narė (prisidedančioji šalis)
C valstybė narė (statistinis perdavimas)
Pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija
40 %
60 %
Netaikoma
AEI statistiniai duomenys
40 %
50 %
10 %
Paramos išlaidos
40 %
60 %
Netaikoma
Sistemos integracijos išlaidos (1)
100 %
Netaikoma
Netaikoma
Išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas
40 %
60 %
Netaikoma
Oro ir kita vietos tarša
40 %
60 %
Netaikoma
Energijos tiekimo saugumas
40 %
60 %
Netaikoma
( ) Apmoka perdavimo sistemos operatorius.
1
Abi bendradarbiaujančios šalys susitaria, kad dalijantis sąnaudomis ir nauda daugiausia dėmesio bus skiriama tik paramos išlaidoms, AEI statistiniams duomenims ir sistemos integracijos išlaidoms, o visi kiti sąnaudų ir naudos elementai bus atmesti.
Kitame etape priimančioji ir prisidedančioji šalys susumuoja visas kiekvienos iš jų sąnaudas ir naudą.
Taip gaunama bendra grynoji nauda ir (arba) sąnaudos kiekvienai valstybei narei.
Kadangi priimančioji šalis padengia visas sistemos integracijos išlaidas, ji patiria grynųjų sąnaudų ir reikalauja, kad sistemos integracijos išlaidos būtų įtrauktos į perdavimo kainą.
Apskritai derybų dėl perdavimo kainos erdvę lemia santykinis bendradarbiaujančių valstybių narių įnašas į paramos išlaidas.
Priklausomai nuo to, ar paramos išlaidos yra didesnės prisidedančioje valstybėje narėje, palyginti su priimančiąja valstybe nare arba atvirkščiai, viena ar kita valstybė narė turės naudos iš bendradarbiavimo, susijusio su paramos išmokomis.
Apskritai perdavimo kainos apatinė riba nustatoma pagal A arba B valstybės narės patirtas papildomas paramos išlaidas, o viršutinė riba – pagal visas sutaupytas paramos išlaidas.
Darykime prielaidą, kad su konkrečia technologija susijusios paramos išlaidos yra didesnės prisidedančiojoje valstybėje narėje, palyginti su priimančiąja valstybe nare.
Taigi, bendradarbiaujant sutaupoma išlaidų prisidedančiojoje valstybėje narėje, o priimančiojoje valstybėje narėje paramos išlaidos gali padidėti (palyginti su nebendradarbiavimo atveju).
Tačiau bendradarbiaujant sumažėja grynosios sąnaudos, nes bendros paramos išlaidos bendradarbiavimo atveju yra mažesnės, palyginti su nebendradarbiavimo atveju.
Šiame pavyzdyje priimančioji valstybė narė patiria didesnių paramos išlaidų, nei būtų patyrusi nebendradarbiavimo atveju, todėl priimančiajai valstybei narei pervedama finansinė kompensacija.
Perdavimo kaina bus nustatyta derybų keliu, tačiau ji turėtų būti tokia, kad abi šalys turėtų pakankamai paskatų laikyti bendradarbiavimą naudingu, t. y. priimančiajai valstybei narei ji turi būti bent jau tokia pati, o geriausiu atveju – didesnė nei patirtos papildomos paramos išlaidos, o prisidedančiajai valstybei narei ji turi būti mažesnė už jos sutaupytas bendras sąnaudas.
Žinoma, šalys gali turėti ir nefinansinių motyvų bendradarbiauti, kurie gali turėti įtakos jų norui sutikti su mažesne arba didesne perdavimo kaina.
Remdamiesi bendru atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kuri bus pagaminta, kiekiu ir abiejų šalių patiriamomis sąnaudomis, jos apskaičiuoja perdavimo kainą (EUR/kWh), kurioje taip pat atsižvelgiama į vienodą sistemos integracijos išlaidų paskirstymą.