C 495/36
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.12.29.
Számos tevékenység, többek között az energiaigényes iparágak – például a cement-, vas- és acél-, alumínium-, cellulóz- és papíripar és finomítók –, valamint a mezőgazdaság magukból a termelési folyamatokból származó inherens technológiai kibocsátásokat eredményeznek.
A szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, illetve a szén-dioxidleválasztás és -hasznosítás kulcsfontosságú hozzájárulást jelenthet ezen ágazatok kibocsátásainak kezeléséhez.
Emellett CO2-eltávolítással, például szén-dioxid-leválasztással és -tárolással (BECCS) és közvetlen légköri széndioxid-leválasztással (DACCS) is segíthet a szén-dioxid légkörből való eltávolításában.
A BECCS telepítését az aktualizált nemzeti energia- és klímatervekben kell megközelíteni, teljes mértékben figyelembe véve a fenntartható biomassza korlátait és rendelkezésre állását.
6. keretes írás: A szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra vonatkozó célkitűzések, célértékek és hozzájárulások meghatározása.
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy bocsássák rendelkezésre a következő információkat:
2.6.
–
éves összesített előrejelzés azon inherens technológiai kibocsátásokról, amelyek mennyiségét CO2leválasztással csökkenteni kell;
–
a biogén CO2 és a közvetlenül a levegőből származó CO2 éves mennyisége, amely a CO2 geológiai tárolására rendelkezésre fog állni;
–
az évente üzemképesen rendelkezésre bocsátható geológiai CO2-tároló kapacitás;
–
a szénhidrogén-tárolók kitermelésének végén esetlegesen rendelkezésre álló éves CO2-tároló kapacitás;
–
tervezett CO2-szállítási infrastruktúra;
–
a CO2-leválasztásra, -szállításra és -tárolásra irányuló beruházásokhoz rendelkezésre álló állami finanszírozási támogatás;
–
a hosszú távú geológiai CO2-tárolási lehetőségek kiaknázását támogató egyéb intézkedések.
A kutatási, innovációs és versenyképességi dimenzió előmozdítása A kezdeti nemzeti energia- és klímatervek 2020. évi értékelésére (64) építve, valamint a jelenlegi geopolitikai körülmények és a közelmúltbeli szakpolitikai fejlemények figyelembevételével a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy aktualizált terveikben erősítsék meg a kutatási innováció és a versenyképesség dimenzióját.
A tiszta energiával és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal kapcsolatos sikeres kutatási és innovációs kibocsátási pályamodellhez elegendő szakértőre és vállalkozóra van szükség, akiket az uniós, nemzeti és regionális programok szinergikus alkalmazása támogat.
A 2030-ig (és adott esetben 2050-ig) teljesítendő egyértelmű nemzeti K+I-célértékek és célkitűzések, a tagállamok közötti fokozott együttműködés és a nemzeti K+I-tevékenységek folyamatos nyomon követése elengedhetetlen az EU versenyképességének megerősítéséhez és a zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez.
Ezeknek az elemeknek fontos szerep jut a K+I és a piaci elterjedés közötti szakadék áthidalása, az EU versenyképességének megerősítése és végső soron a zöld megállapodás célkitűzéseire várhatóan hatást gyakorló technológiák gyorsított bevezetése tekintetében.
A K+I-stratégiáknak olyan nem technológiai, transzdiszciplináris szempontokat is magukban kell foglalniuk és támogatniuk kell, amelyek döntő fontosságúak az ökológiai és energetikai átállás felgyorsítása szempontjából; a viselkedésbeli változás, az éghajlattudatos életmódra vonatkozó döntések ösztönzése, az intézményi, irányítási és szakpolitikai innovációk előmozdítása a klímasemleges átalakulás feltételeinek megteremtése érdekében.
Az aktualizált nemzeti terveknek le kell írniuk a kereskedelmi forgalomban kapható, alacsony szén-dioxidkibocsátású technológiák, berendezések és alkatrészek gyártásának a területükön történő elősegítésére irányuló tagállami célkitűzéseket és szakpolitikákat (figyelembe véve például a beruházások jelenlegi helyzetét és tendenciáit, valamint a hozzáadott értéket), továbbá azokat a célkitűzéseket és szakpolitikákat, amelyek ezt a harmadik országokban tett diverzifikációs erőfeszítések révén kívánják elérni.
A REPowerEU terv meghatározásában a célok eléréséhez diverzifikálni kell a megújulóenergia-berendezések és a kritikus fontosságú nyersanyagok kínálatát, csökkenteni kell az ágazati függőségeket, fel kell számolni az ellátási lánc szűk keresztmetszeteit, és bővíteni kell az EU tisztaenergia-technológiai gyártási kapacitását.
Az aktualizált nemzeti energia- és klímaterveknek jobban tükrözniük kell a kulcsfontosságú alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatechnológiák gyártási kapacitásaival és ipari értékláncaival kapcsolatos igényeket.
(64) A nemzeti energia- és klímatervek uniós szintű értékelése – a zöld átmenet előmozdítása és a gazdasági helyreállítás elősegítése az integrált energia- és éghajlat-politikai tervezés révén.