C 495/36
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
29.12.2022
Useissa toiminnoissa, kuten energiaintensiivisillä toimialoilla (sementti-, rauta- ja teräs-, alumiini-, sellu- ja paperiteollisuudessa sekä jalostamoilla) ja maataloudessa, syntyy väistämättä prosessipäästöjä, jotka aiheutuvat varsinaisista tuotantoprosesseista.
Hiilen talteenotto ja varastointi taikka hiilen talteenotto ja käyttö voivat olla keskeinen tekijä näiden alojen päästöjen vähentämisessä.
Lisäksi se voi auttaa poistamaan hiilidioksidia ilmakehästä hiilen poistamiseen tarkoitetuilla keinoilla, joita ovat esimerkiksi bioenergian tuotantoon yhdistetty hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (BECCS) sekä hiilidioksidin suora talteenotto ilmasta (DACCS).
BECCS-menetelmän käyttöönottoa olisi käsiteltävä päivitetyissä kansallisissa suunnitelmissa ottaen asianmukaisesti huomioon menetelmän rajat sekä kestävän biomassan saatavuus.
Laatikko 6: Hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevien päämäärien ja tavoitteiden asettaminen sekä panosten määrittäminen.
Jäsenvaltioita kehotetaan antamaan seuraavat tiedot: — vuotuinen yhteenlaskettu ennuste väistämättä syntyvistä prosessipäästöistä, joita on vähennettävä hiilidioksidin talteenotolla; — vuotuinen biogeeninen ja suoraan ilmasta talteen otettava hiilidioksidi, joka on käytettävissä hiilidioksidin geologiseen varastointiin; — hiilidioksidin geologisen varastoinnin kapasiteetti, joka on käytettävissä vuosittain; — vuotuinen hiilidioksidin varastointikapasiteetti, joka saattaa tulla käytettäväksi hiilivetyvarantojen hyödyntämisen päätyttyä; — suunniteltu hiilidioksidin kuljetusinfrastruktuuri; — hiilidioksidin talteenottoon, kuljetuksiin ja varastointiin liittyviin investointeihin saatavilla oleva julkinen rahoitustuki; — muut toimenpiteet, joilla tuetaan hiilidioksidin pitkäaikaisten geologisten varastointimahdollisuuksien hyödyntämistä.
2.6
Tutkimukseen, innovointiin ja kilpailukykyyn liittyvän ulottuvuuden edistäminen Ensimmäisten kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien vuonna 2020 toteutetun arvioinnin (64) perusteella ja kun otetaan huomioon tämänhetkiset geopoliittiset olosuhteet ja viimeaikainen poliittinen kehitys, jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan tutkimukseen, innovointiin ja kilpailukykyyn liittyvää ulottuvuutta päivitetyissä suunnitelmissaan.
Tuloksellinen tutkimus- ja innovointitoiminta, jonka tavoitteena on puhdasta energiaa hyödyntävien ja vähähiilisten teknologioiden käyttöönotto, edellyttää, että toiminnassa on mukana riittävästi asiantuntijoita ja yrittäjiä.
Lisäksi on hyödynnettävä EU:n, kansallisia ja alueellisia tukiohjelmia synergistisesti.
Selvät kansalliset tutkimus- ja innovointitavoitteet ja -päämäärät, jotka ulottuvat vuoteen 2030 (ja tarvittaessa vuoteen 2050), lisääntynyt yhteistyö jäsenvaltioiden välillä sekä kansallisten tutkimus- ja innovointitoimien jatkuva seuranta ovat ratkaisevan tärkeitä osatekijöitä EU:n kilpailukyvyn vahvistamiseksi ja vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi.
Nämä osatekijät ovat merkityksellisiä myös tutkimus- ja innovointitoimien tulosten ja niiden markkinoille saattamisen välisten esteiden poistamisessa ja EU:n kilpailukyvyn vahvistamisessa.
Lisäksi ne voivat johtaa siihen, että teknologioita, joiden odotetaan vaikuttavan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin, otetaan käyttöön suunniteltua nopeammin.
Tutkimus- ja kehitysstrategioissa tulisi ottaa huomioon ja käsitellä myös muita kuin teknologiaan liittyviä tieteidenvälisiä näkökohtia, jotka ovat kriittisen tärkeitä sekä ekologisen siirtymän että energiasiirtymän vauhdittamisessa.
Tällaisia näkökohtia ovat käyttäytymisen muutoksen vauhdittaminen, ilmastotietoiset elämäntapavalinnat sekä institutionaalisten, hallinnollisten ja poliittisten innovaatioiden edistäminen ilmastoneutraaliuteen tähtäävän muutoksen mahdollistavien olosuhteiden luomiseksi.
Päivitetyissä kansallisissa suunnitelmissa olisi kuvattava jäsenvaltioiden tavoitteita ja politiikkoja, joilla on määrä helpottaa kaupallisesti saatavilla olevien vähähiilisten teknologioiden, laitteiden ja komponenttien valmistuksen laajentamista (esimerkiksi kuvaamalla nykytilannetta ja trendejä investointeihin ja syntyvään lisäarvoon nähden) niiden alueella.
Lisäksi olisi kuvattava tavoitteita ja politiikkoja, jotka koskevat tavoitteen saavuttamiseksi kolmansissa maissa toteutettavia monipuolistamistoimia.
REPowerEU-suunnitelmassa täsmennetään, että tavoitteiden saavuttaminen edellyttää uusiutuvan energian laitteiden ja kriittisten raaka-aineiden tarjonnan monipuolistamista, alakohtaisten riippuvuuksien vähentämistä, toimitusketjun pullonkaulojen poistamista ja EU:n puhtaan energiateknologian tuotantokapasiteetin laajentamista.
Päivitetyissä kansallisissa suunnitelmissa olisi kuvattava nykyistä paremmin valmistuskapa­ siteetteihin ja teollisuuden arvoketjuihin liittyviä tarpeita keskeisten vähähiilisten energiateknologioiden osalta.
(64) Kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien EU:n laajuinen arviointi: Vihreän siirtymän ja talouden elpymisen edistäminen yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien avulla.