27.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 493/21 Otrdiena, 2022. gada 7. jūnijs
D. tā kā saikne starp klimata pārmaiņām un konfliktu var būt sarežģīta un klimata pārmaiņu konkrētā ietekme uz konfliktu galvenokārt ir atkarīga no konteksta; tā kā ir jāatbalsta sistemātiskākas un plašākas apmaiņas un savstarpēja bagātināšanās starp zinātniskajām kopienām, kas strādā pie klimata un drošības saiknes;
E. tā kā klimata pārmaiņas joprojām ir miera un drošības darba kārtības centrā kā galvenais “draudu pavairotājs”, kas saasina pastāvošos sociālos, ekonomiskos un vides riskus, kuri var veicināt nemierus un potenciāli izraisīt vardarbīgus konfliktus; tā kā vides un klimata pārmaiņas un to sekas apvienojumā ar citiem faktoriem palielina iepriekš pastāvošo ievainojamību, spriedzi un riskus, nevis vienmēr pašas par sevi izraisa bruņotus starpvalstu vai starptautiskus konfliktus vai ir to tiešs iemesls; tā kā klimata pārmaiņas var atšķirīgi ietekmēt cilvēku drošību atkarībā no viņu dzimuma, sociālekonomiskā statusa, vecuma, seksuālās orientācijas, etniskās piederības, reliģijas (vai tās trūkuma), invaliditātes utt.; tā kā klimata pārmaiņas jo īpaši nesamērīgi negatīvi ietekmē marginalizētas grupas; tā kā ar klimata pārmaiņām saistītie drošības riski jo īpaši ietekmē ekonomiski nelabvēlīgā situācijā esošos iedzīvotājus un tiem ir sociālekonomiska ietekme; tā kā klimata pārmaiņas negatīvi ietekmē skarto teritoriju kultūras un dabas mantojumu;
F. tā kā klimata krīze ietekmē gan cilvēku, gan valstu drošību; tā kā klimata pārmaiņas dažādos veidos ir saistīta ar politisko, etnisko un sociālekonomisko dinamiku un ir tiešs konflikta virzītājspēks, jo palielina katastrofu risku un rada papildu spiedienu uz ekosistēmām, tādējādi apdraudot cilvēku iztiku, ūdens un pārtikas nodrošinājumu un kritisko infrastruktūru, citstarp veicinot zemes izmantošanas maiņu un vides degradāciju;
G. tā kā jūras līmeņa celšanās jau ir izraisījusi plūdus un sasāļošanos, radot lielu drošības un eksistenciālu risku zemiem piekrastes apgabaliem un salām; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas atjaunināto 2021. gada “Groundswell” ziņojumu klimata pārmaiņas varētu līdz 2050. gadam piespiest 216 miljonus cilvēku pārvietoties savas valsts teritorijā; tā kā ziņojumā arī norādīts, ka tūlītēja un konkrēta rīcība var ievērojami samazināt klimata migrācijas mērogu; tā kā ūdens trūkumam ir daudzšķautņaina ietekme uz cilvēku drošību un sociālpolitisko stabilitāti; tā kā klimata pārmaiņu dēļ tiks ietekmēta ūdensapgāde, jo īpaši jaunattīstības valstīs, bet globālais pieprasījums pēc ūdens pieaugs; tā kā klimata pārmaiņas palielina sausuma un plūdu risku; tā kā klimata pārmaiņu ietekme uz pārtikas cenām apdraud iztikas līdzekļus un izraisa iedzīvotāju pārvietošanu, slimības un badu, kā rezultātā migrācija sasniedz vēl nepieredzētu apjomu;
H. tā kā Sāhelā mainīgo klimatisko apstākļu ietekme uz dabas resursu pieejamību apvienojumā ar tādiem faktoriem kā iedzīvotāju skaita pieaugums, vāja pārvaldība un zemes īpašumtiesību problēmas ir palielinājusi konkurenci uz nepietiekamiem dabas resursiem, jo īpaši auglīgu augsni un ūdeni, un ir izraisījusi spriedzi un konfliktus starp kopienām un iztikas līdzekļu grupām;
I. tā kā klimata pārmaiņas ir viens no faktoriem, kas veido stratēģisko vidi, jo tās palielina riskus un ierobežojumus; tā kā klimata krīze rada ietekmi uz starptautisko sistēmu, kurā tā var saasināt ģeopolitisko spriedzi un mainīt līdzsvaru starp lielvarām; tā kā ļaunprātīgi dalībnieki klimata pārmaiņu problēmas izmanto, lai palielinātu savu ietekmi vai veicinātu karadarbību; tā kā polāro ledāju kušana palielina ģeopolitisko spriedzi, jo īpaši ap Ziemeļpolu;
J. tā kā ASV bruņotie spēki dabas katastrofu dēļ jau zaudējuši vairāk militārā aprīkojuma un infrastruktūras nekā Afganistānas un Irākas bruņotajos konfliktos kopā; tā kā Baidena administrācija ir veikusi pozitīvus centienus cīņā pret klimata pārmaiņām, tostarp no jauna pievienojoties Parīzes nolīgumam un iekļaujot klimata pārmaiņas valsts drošības starpposma stratēģiskajās vadlīnijās;
K. tā kā bruņotie spēki ir vieni no lielākajiem fosilā kurināmā patērētājiem pasaulē;