27.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 493/15 Otrdiena, 2022. gada 7. jūnijs
40. atzinīgi vērtē Turcijas valdības lēmumu ratificēt Parīzes klimata nolīgumu, tās apņemšanos līdz 2053. gadam kļūt oglekļneitrālai, kā arī tās paziņojumu par pielāgošanos Eiropas zaļajam kursam; uzskata, ka Eiropas zaļā kursa īstenošana ir svarīga iespēja ES un Turcijai saskaņot savu tirdzniecības un klimata politiku, un aicina ES šajā sakarībā cieši koordinēt un atbalstīt Turciju, lai īstenotu vērienīgus klimata aizsardzības pasākumus; norāda, ka ES aģentūrām un ES rūpniecības aliansēm var būt labvēlīga loma sadarbībā starp ES un Turciju zaļās pārveides jomā; aicina Turciju saglabāt progresu, saskaņojot savus tiesību aktus ar ES direktīvām un acquis vides un klimata politikas jomā; aicina Turcijas valdību veikt turpmākus pasākumus pēc tās paziņojuma un izstrādāt valsts stratēģiju un rīcības plānu būtiskai CO2 emisiju samazināšanai; atzinīgi vērtē vides tiesību aizstāvju darbu un brīdina par lielo publiskās infrastruktūras projektu smago ietekmi uz vidi; ņem vērā 2021. gadā sākto Stambulas kanāla būvniecību un uzsver vides aktīvistu un vides inženieru kameras brīdinājumus par to, ka kanāls apdraudēs jau tā trūcīgo Stambulas ūdensapgādi un degradēs apkārtējo ekosistēmu, tostarp dabisko līdzsvaru starp Melno jūru un Marmora jūru; aicina Turcijas iestādes nekavējoties rīkoties, lai aizsargātu Marmora jūru, un aizliegt jebkādus infrastruktūras projektus, kas vēl vairāk veicinātu šā ūdensobjekta piesārņošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Turcijas valdības lēmumu piešķirt Marmora jūrai īpašu vides aizsardzības statusu; atkārtoti aicina Turcijas valdību apturēt savus plānus būvēt Akuju kodolelektrostaciju un apspriesties ar kaimiņvalstu valdībām par jebkādām tālākām norisēm Akuju projektā, kas atradīsies reģionā, kurā ir iespējamas spēcīgas zemestrīces, un kas līdz ar to radītu nopietnu apdraudējumu ne vien Turcijai, bet arī visam Vidusjūras reģionam;
41. atzīst, ka Turcija var īstenot savu ārpolitiku saskaņā ar savām interesēm un mērķiem, taču sagaida, ka šīs politikas aizstāvēšanā tiks izmantota diplomātija un dialogs, kura pamatā ir starptautiskās tiesības, un tā, būdama kandidātvalsts, to arvien vairāk pieskaņos ES politikai; uzskata, ka ES un Turcijas sadarbībai ārpolitikas un drošības politikas jomā ir būtiska nozīme un ka turpmākajām ES drošības struktūrām, jo īpaši kaimiņvalstīs, ir nepieciešama stratēģiska sadarbība un labāka saziņa ar Turciju, lai tās būtu efektīvas; uzskata, ka ciešāku ES un Turcijas sadarbību var panākt vairākās ārpolitikas jomās, piemēram, attiecībā uz Ukrainu un Afganistānu; turklāt atgādina, ka ES un NATO joprojām ir Turcijas uzticamākās ilgtermiņa partneres starptautiskajā sadarbībā drošības jautājumos, un aicina Turciju saglabāt politisko saskaņotību ārpolitikas un drošības politikas jomā, ņemot vērā tās kā NATO dalībvalsts lomu un tās ES kandidātvalsts statusu; aicina Turcijas valdību godprātīgi izskatīt Somijas un Zviedrijas pieteikumus dalībai NATO, konstruktīvi iesaistīties centienos atrisināt iespējamos neatrisinātos jautājumus saskaņā ar ES vērtībām un juridiskajām prasībām un atturēties no jebkāda nepamatota spiediena izdarīšanas šajā procesā; šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka no visām kandidātvalstīm Turcija ir vismazāk pielāgojusies (14 %) kopējai ārpolitikai un drošības politikai (KĀDP) un kopējai drošības un aizsardzības politikai (KDAP), un atkārtoti aicina Turciju prioritārā kārtā mainīt šo tendenci, ņemot vērā kopīgās rīcības lielo potenciālu attiecībā uz dažādām problēmām reģionā un pasaulē; šajā sakarībā ar bažām norāda, ka Turcijas ārpolitika pēdējos gados ir nonākusi pretrunā ES prioritātēm KĀDP jomā, tostarp attiecībā uz Kaukāzu, Sīriju, Lībiju un Irāku;
42. atzinīgi vērtē neseno Turcijas un Armēnijas tuvināšanos attiecībā uz lēmumu sākt divpusējus kontaktus, īpašo pārstāvju iecelšanu un lidojumu atsākšanu starp abām valstīm; uzskata šo mēģinājumu par ļoti pozitīvu attīstību, kas pozitīvi ietekmē reģiona labklājību un drošību; mudina abas puses turpināt šos centienus, lai pilnībā normalizētu savas attiecības, un aicina ES aktīvi atbalstīt šo procesu; mudina Turciju likt pamatu patiesam izlīgumam starp Turcijas un Armēnijas tautām, tostarp strīda atrisināšanai par pret armēņiem vērsto genocīdu, un pilnībā ievērot savas saistības aizsargāt armēņu un citu kultūras mantojumu; pauž cerību, ka tas varētu veicināt attiecību normalizēšanos Dienvidkaukāzā; turklāt atzinīgi vērtē Turcijas diplomātiskos centienus normalizēt attiecības ar dažādām Tuvo Austrumu valstīm, jo īpaši ar Izraēlu; atkārtoti mudina Turciju atzīt pret armēņiem vērsto genocīdu;
43. norāda, ka, neraugoties uz dažām deeskalācijas pazīmēm Vidusjūras austrumdaļā kopš pēdējā ziņojuma par Turciju, nesen ir novērots jauns saasinājums; joprojām pilnībā apzinās, ka jebkāda pozitīvā dinamika jebkurā brīdī var viegli tikt pavērsta pretējā virzienā, kamēr joprojām nav atrisināti pamatjautājumi; šajā sakarībā pauž nožēlu par Turcijas amatpersonu nesenajiem paziņojumiem, kuros tiek apstrīdēta Grieķijas suverenitāte pār dažām tās salām, kuri ir kontrproduktīvi un izjauc drošības vidi šajā reģionā; turpina mudināt Turciju un visas iesaistītās ieinteresētās personas labticīgi un mierīgi izšķirt strīdus un atturēties no jebkādas vienpusējas rīcības vai draudiem; jo īpaši turpina aicināt visas puses iesaistīties patiesā kolektīvā sadarbībā, lai risinātu sarunas par ekskluzīvo ekonomikas zonu (EEZ) un kontinentālā šelfa robežu noteikšanu, rīkojoties godprātīgi un atbilstīgi starptautiskajiem noteikumiem un principiem; šajā sakarībā nosoda Turcijas karakuģu pastāvīgo vēršanos pret pētniecības kuģiem, kas veic apsekojumus Kipras Republikas noteiktajā EEZ; turklāt nosoda Turcijas veiktos Grieķijas valsts gaisa telpas pārkāpumus, tostarp lidojumus pār apdzīvotām vietām un teritorijām, jo šādas darbības, kas ir pretrunā starptautiskajām tiesībām, pārkāpj gan ES dalībvalstu suverenitāti, gan to