C 493/16
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 12 27
2022 m. birželio 7 d., antradienis
visišką solidarumą su Graikija ir Kipro Respublika; dar kartą patvirtina Kipro Respublikos teisę sudaryti dvišalius susitarimus dėl savo IEZ ir tirti bei naudoti savo gamtos išteklius visapusiškai laikantis tarptautinės teisės; apgailestaudamas pastebi, kad 1995 m. Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos Graikijai paskelbtas grasinimas karo veiksmais vis dar neatšauktas; teigiamai vertina tai, kad yra tęsiamos preliminarios Graikijos ir Turkijos derybos, siekiant išspręsti klausimą dėl kontinentinio šelfo ir IEZ ribų nustatymo laikantis tarptautinės teisės; dar kartą ragina Turkijos vyriausybę pasirašyti ir ratifikuoti JT jūrų teisės konvenciją, kuri yra ES acquis dalis; remia Kipro Respublikos vyriausybės raginimą Turkijai sąžiningai derėtis dėl jūrų ribų nustatymo tarp atitinkamų jų pakrančių arba kreiptis į Tarptautinį Teisingumo Teismą ir ragina Turkiją priimti Kipro raginimą; teigiamai vertina Turkijos indėlį į dujų tiekimo saugumą, sujungiant Transanatolijos dujotiekį (TANAP) su baigtu tiesti Transadrijos dujotiekiu (TAP); pakartoja, kad remia Europos Vadovų Tarybos pasiūlymą surengti daugiašalę konferenciją rytinės Viduržemio jūros regiono dalies klausimais, ir pabrėžia, kad žaliasis kursas ir energetikos pertvarka galėtų suteikti svarbių galimybių rasti bendrus, tvarius ir įtraukius energetikos sprendimus rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje; ragina paversti rytinę Viduržemio jūros regiono dalį tikru žaliojo kurso išorės matmens katalizatoriumi;
44.
apgailestauja dėl to, kad Kipro problema lieka neišspręsta, ir pabrėžia, kad atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas atitinkantis ir pagal sutartą sistemą parengtas sprendimas turės teigiamą poveikį Turkijos santykiams su ES; dar kartą tvirtai pabrėžia, kad vienintelis tvarus Kipro klausimo sprendimas yra teisingas, visapusiškas ir perspektyvus sprendimas, apimantis išorės aspektus, paremtas JT normomis, pagrįstas dviejų bendruomenių ir dviejų zonų federacija, turinčia vieną tarptautinį teisinį subjektiškumą, vieną suverenitetą, vieną pilietybę ir politinę lygybę, kaip nustatyta atitinkamose JT Saugumo Tarybos rezoliucijose ir laikantis tarptautinės teisės ir remiantis pagarba principams, kuriais grindžiama Sąjunga; apgailestauja dėl to, kad Turkijos vyriausybė atsisakė sutarto sprendimo pagrindo ir JT normų, kad galėtų pati ginti dviejų valstybių sambūviu pagrįstą sprendimą Kipre; ragina Turkiją atsisakyti šio nepriimtino pasiūlymo dėl dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo; toliau ragina Turkiją išvesti savo karines pajėgas iš Kipro ir susilaikyti nuo bet kokių vienašalių veiksmų, kuriais įtvirtinamas nuolatinis salos padalijimas, ir veiksmų, keičiančių demografinę salos pusiausvyrą; smerkia vadinamojo ekonominio ir finansinio protokolo pasirašymą tarp Turkijos ir vyriausybės nekontroliuojamų Kipro teritorijų; smerkia tai, kad Turkija ir toliau pažeidinėja JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 550 (1984) ir Nr. 789(1992), kuriose Turkija raginama perduoti Varošos teritoriją teisėtiems jos gyventojams, ją laikinai administruojant JT ir remiant Varošos miesto atvėrimą visuomenei; mano, kad šis žingsnis kenkia tarpusavio pasitikėjimui, taigi ir galimybei atnaujinti tiesiogines derybas dėl visapusiško Kipro problemos sprendimo; šiuo atžvilgiu reiškia didelį susirūpinimą dėl neseniai įvykdytos naujos neteisėtos veiklos atitvertoje Varošos teritorijoje siekiant atidaryti naują paplūdimio dalį, taip pat dėl neseniai pasirašyto minėtojo „ekonominio ir finansinio protokolo“, pagal kurį Turkija finansuos Varošos atstatymo projektus; ragina Turkijos vyriausybę grįžti prie JT formatu grindžiamo dialogo, kuris yra vienintelis patikimas būdas susitaikyti; primygtinai ragina kuo skubiau atnaujinti derybas dėl Kipro susijungimo, remiant JT generaliniam sekretoriui, ir pradėti nuo ten, kur jos buvo nutrauktos Kran Montanoje 2017 m.; pakartoja savo raginimą Turkijai vykdyti jos prisiimtą įsipareigojimą visapusiškai ir nediskriminuojant įgyvendinti Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo papildomą protokolą visų valstybių narių, įskaitant Kipro Respubliką, atžvilgiu; apgailestauja, kad Turkija dar nepadarė pažangos, kad normalizuotų savo santykius su Kipro Respublika; pabrėžia, kad bendradarbiavimas tokiose srityse kaip teisingumas ir vidaus reikalai, taip pat aviacijos teisės aktai ir oro eismo ryšiai su visomis ES valstybėmis narėmis, įskaitant Kipro Respubliką, tebėra labai svarbus;
45. ragina Turkiją suteikti turkų kilmės kipriečių bendruomenei reikiamą erdvę veikti pagal savo, kaip salos teisėtos bendruomenės, vaidmenį, teisę, kuri yra užtikrinama Kipro Respublikos konstitucija; ragina Komisiją sustiprinti savo pastangas bendrauti su turkų kilmės kipriečių bendruomene, primenant jai, kad jos vieta yra Europos Sąjungoje; ragina visas susijusias šalis vadovautis drąsesniu požiūriu, siekiant suvienyti šias bendruomenes; pabrėžia, kad, visapusiškai išsprendus Kipro problemą, visoje saloje reikia įgyvendinti ES acquis, ir pabrėžia, kad Kipro Respublika yra atsakinga už tai, kad būtų suintensyvintos pastangos, siekiant palengvinti Kipro turkų bendradarbiavimą su ES; giria svarbų dviejų bendruomenių Dingusių be žinios asmenų paieškos komiteto (angl. CMP) darbą ir pakartoja, kad palankiai vertina tai, jog po blogiausio pandemijos etapo Turkija palaipsniui suteikia Dingusių be žinios asmenų paieškos komitetui galimybę dar kartą patekti į atitinkamas vietas, įskaitant karines teritorijas; ragina Turkiją dėti daugiau pastangų teikiant esminę informaciją iš savo karinių archyvų, taip pat suteikiant galimybę susitikti su liudytojais uždarose zonose; ragina Turkiją bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma su Europos Taryba, dėl kovos su prekyba žmonėmis ir jos prevencijos, taip pat dėl tyčinio kultūros paveldo naikinimo;