2022 12 27
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 493/15 2022 m. birželio 7 d., antradienis
40. teigiamai vertina Turkijos vyriausybės sprendimą ratifikuoti Paryžiaus klimato susitarimą, jos įsipareigojimą iki 2053 m. tapti neutralaus anglies dioksido poveikio ekonomika ir prisitaikyti prie Europos žaliojo kurso; Europos žaliojo kurso įgyvendinimą laiko svarbia galimybe ES ir Turkijai suderinti savo prekybos ir klimato srities politiką ir ragina ES šiuo atžvilgiu glaudžiai koordinuoti veiksmus su Turkija ir ją remti, taip siekiant plataus užmojo klimato apsaugos priemonių; atkreipia dėmesį į skatinamąjį vaidmenį, kurį gali atlikti ES agentūros ir ES pramonės aljansai ES ir Turkijai bendradarbiaujant žaliosios pertvarkos srityje; ragina Turkiją siekti pažangos derinant savo teisės aktus su ES direktyvomis ir acquis aplinkos ir klimato politikos veiksmų srityje; ragina Turkijos vyriausybę, kaip paskelbta prieš tai, imtis tolesnių veiksmų ir parengti nacionalinę strategiją ir veiksmų planą, kuriais būtų siekiama svariai sumažinti išmetamą CO2 kiekį; palankiai vertina aplinkos teisių gynėjų darbą ir įspėja apie skaudų didelių viešosios infrastruktūros projektų poveikį aplinkai; atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. pradėta tiesti Stambulo kanalą, ir pabrėžia aplinkosaugininkų bei Aplinkos inžinierių rūmų įspėjimus dėl to, kad kanalas kels pavojų nepakankamam Stambulo aprūpinimui vandeniui ir suniokos aplinkinę ekosistemą, įskaitant natūralią pusiausvyrą tarp Juodosios jūros ir Marmuro jūros; ragina Turkijos valdžios institucijas nedelsiant imtis veiksmų Marmuro jūrai apsaugoti ir uždrausti visus infrastruktūros projektus, kuriais būtų dar labiau prisidėta prie vandens telkinio taršos; šiuo atžvilgiu teigiamai vertina Turkijos vyriausybės sprendimą suteikti Marmuro jūrai ypatingą aplinkosauginį statusą; dar kartą ragina Turkijos vyriausybę sustabdyti savo planus statyti Akuju atominę elektrinę regione, kuriame gali būti didelių žemės drebėjimų, o tai kelia didelę grėsmę ne tik Turkijai, bet ir visam Viduržemio jūros regionui; be to, ragina Turkijos vyriausybę tartis su kaimyninių šalių vyriausybėmis dėl bet kokių tolimesnių pokyčių vykdant Akuju projektą;
41. pripažįsta, kad Turkija gali vykdyti savo užsienio politiką atsižvelgdama į savo interesus ir tikslus, tačiau tikisi, kad ši politika bus ginama pasitelkiant tarptautine teise grindžiamą diplomatiją ir dialogą ir, kaip šalies kandidatės politika, bus vis labiau suderinta su ES politika; mano, kad ES ir Turkijos bendradarbiavimas užsienio ir saugumo politikos srityje yra labai svarbus ir kad būsimų ES saugumo struktūrų, visų pirma kaimynystėje, veiksmingumui užtikrinti reikia strateginio bendradarbiavimo ir geresnės komunikacijos su Turkija; mano, kad ES ir Turkija gali glaudžiau bendradarbiauti daugelyje užsienio politikos sričių, pvz., dėl Ukrainos ir Afganistano; taip pat primena, kad ES ir NATO išlieka patikimiausiomis ilgalaikėmis Turkijos partnerėmis vykdant tarptautinį bendradarbiavimą saugumo srityje, ir ragina Turkiją išlaikyti politinį nuoseklumą užsienio ir saugumo politikos srityse, atsižvelgiant į savo, kaip NATO narės ir ES šalies kandidatės, vaidmenį; ragina Turkijos vyriausybę geravališkai nagrinėti Suomijos ir Švedijos paraiškas dėl narystės NATO, konstruktyviai prisidėti prie galimų neišspręstų klausimų sprendimo laikantis ES vertybių ir teisinių reikalavimų, taip pat susilaikyti nuo bet kokio nederamo spaudimo šiame procese; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad iš visų šalių kandidačių Turkija prasčiausiai suderino (14 proc.) savo politiką su bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) ir bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP), ir pakartoja raginanti Turkiją prioriteto tvarka keisti šią tendenciją, atsižvelgiant į didelį bendrų veiksmų potencialą, susijusį su įvairiais iššūkiais regione ir visame pasaulyje; atsižvelgdamas į tai, susirūpinęs pažymi, kad Turkijos užsienio politika pastaraisiais metais prieštaravo ES prioritetams pagal BUSP, įskaitant Kaukazo, Sirijos, Libijos ir Irako klausimus;
42.
džiaugiasi pastaruoju metu įvykusiu Turkijos ir Armėnijos suartėjimu, kalbant apie sprendimą pradėti dvišalius kontaktus, specialiųjų atstovų paskyrimą ir skrydžių tarp šių dviejų šalių atnaujinimą; mano, kad tai labai teigiamas pokytis, palankiai veikiantis regiono saugumo situaciją ir padedantis jam klestėti; ragina abi šalis toliau dėti pastangas siekiant visiškai normalizuoti savo santykius ir ragina ES aktyviai remti šį procesą; ragina Turkiją sudaryti sąlygas tikram Turkijos ir Armėnijos tautų susitaikymui, įskaitant armėnų genocido ginčo sprendimą, ir visapusiškai laikytis savo įsipareigojimų apsaugoti armėnų ir kitų tautų kultūros paveldą; reiškia viltį, kad tai gali paskatinti santykių Pietų Kaukazo regione normalizavimo tendenciją; taip pat palankiai vertina Turkijos diplomatines pastangas normalizuoti santykius su įvairiomis Artimųjų Rytų šalimis, ypač Izraeliu; dar kartą ragina Turkiją pripažinti armėnų genocidą;
43. pažymi, kad, nepaisant tam tikrų po paskutinės ataskaitos dėl Turkijos pasirodžiusių deeskalavimo požymių rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, pastaruoju metu pastebėtas naujas įtampos šuolis; puikiai supranta, kad bet kokia teigiama dinamika bet kuriuo metu gali būti lengvai sustabdyta, jei lieka neišspręstos esminės problemos; todėl apgailestauja dėl naujausių Turkijos pareigūnų pareiškimų, kuriais ginčijamas Graikijos suverenitetas kai kuriose jos salose, nes jie žalingi ir blogina saugumo padėtį šiame regione; toliau primygtinai ragina Turkiją ir visus susijusius suinteresuotuosius subjektus gera valia siekti taikaus ginčų sprendimo ir susilaikyti nuo bet kokių vienašališkų ir veiksmų arba grasinimų; be kita ko, toliau ragina visas konflikto šalis nuoširdžiai kartu dalyvauti derybose, gera valia ir laikantis tarptautinių taisyklių ir principų nustatant išskirtinių ekonominių zonų (IEZ) ir kontinentinio šelfo ribas; šiuo atžvilgiu smerkia tai, kad Turkijos karo laivai persekioja laivus, atliekančius tyrimus Kipro Respublikos nustatytoje IEZ; be to, smerkia Turkijos vykdomus Graikijos nacionalinės oro erdvės pažeidimus, įskaitant skrydžius virš apgyvendintų vietovių ir teritorijų, nes tokiais veiksmais, prieštaraujančiais tarptautinei teisei, pažeidžiamas ES valstybių narių suverenitetas ir jų suverenios teisės; reiškia