2022.12.27.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 493/21 2022. június 7., kedd
D. mivel az éghajlatváltozás és a konfliktusok közötti kapcsolatok összetettek lehetnek, és az éghajlatváltozás konfliktusokra gyakorolt konkrét hatásai többnyire kontextusfüggőek; mivel támogatni kell az éghajlat és a biztonság közötti kapcsolattal foglalkozó tudományos közösségek közötti szisztematikusabb és szélesebb körű cserét és kölcsönös inspirációt;
E. mivel az éghajlatváltozás továbbra is a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend középpontjában marad mint a fenyegetéseket megsokszorozó olyan alaptényező, amely súlyosbítja a fennálló társadalmi, gazdasági és környezeti kockázatokat, ami feszültségeket szíthat és erőszakos konfliktusokat eredményezhet; mivel a környezeti és éghajlati változások és azok következményei más tényezőkkel együtt a már meglévő sebezhetőségeket, feszültségeket és kockázatokat súlyosbítják, ahelyett, hogy önmagukban mindig kiváltói lennének, vagy fegyveres államközi vagy nemzetközi konfliktusok közvetlen okai lennének; mivel az éghajlatváltozás nemtől, társadalmi-gazdasági helyzettől, kortól, szexuális irányultságtól, etnikai származástól, vallástól (vagy annak hiányától), képességtől (fogyatékosságtól) stb.
függően különbözőképpen érintheti az emberek biztonságát; mivel jellemző, hogy az éghajlatváltozás különösen a marginalizált csoportokat érinti aránytalanul kedvezőtlenül; mivel az éghajlatváltozással összefüggő biztonsági kockázatok különösen a gazdaságilag hátrányos helyzetű lakosságot érintik, és társadalmi-gazdasági hatásokkal is járnak; mivel az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatást gyakorol az érintett területek kulturális és természeti örökségére;
F. mivel az éghajlati válság a humán- és az állambiztonságot egyaránt érinti; mivel a globális felmelegedés többféleképpen keresztezi a politikai, etnikai és társadalmi-gazdasági dinamikát, és a konfliktusok közvetlen kiváltó oka, mivel növeli a katasztrófakockázatot és további nyomást gyakorol az ökoszisztémákra, ezáltal veszélyezteti az emberek megélhetését, víz- és élelmezésbiztonságát, valamint a kritikus infrastruktúrát, többek között a földhasználat megváltoztatásának ösztönzése és a környezetkárosodás révén;
G. mivel a tengerszint emelkedése már most is áradásokat és szikesedést okoz, ami jelentős biztonsági és egzisztenciális kockázatot jelent az alacsonyan fekvő part menti területek és a szigetek számára; mivel a Világbank 2021. évi aktualizált Groundswell-jelentése szerint az éghajlatváltozás 2050-re 216 millió embert kényszeríthet a saját országán belüli költözésre; mivel a jelentés azt is megállapítja, hogy az azonnali és konkrét intézkedések jelentősen csökkenthetik az éghajlat okozta migráció mértékét; mivel a vízhiány sokrétű hatást gyakorol a humánbiztonságra és a társadalmi-po­ litikai stabilitásra; mivel az éghajlatváltozás érinteni fogja a vízellátást, különösen a fejlődő országokban, miközben a globális vízigény növekedni fog; mivel az éghajlatváltozás növeli az aszályok és árvizek kockázatát; mivel az éghajlatváltozás élelmiszerárakra gyakorolt hatása ellehetetleníti a megélhetést, valamint lakóhelyelhagyást, betegséget és éhínséget idéz elő, ami példátlan mértékű migrációt eredményez a már most is nagy feszültséggel terhelt területeken;
H. mivel a Száhel-övezetben a változó éghajlati feltételeknek a természeti erőforrások rendelkezésre állására gyakorolt hatása és olyan tényezők, mint a népességnövekedés, a gyenge kormányzás és a földtulajdoni és -használati viszonyokkal kapcsolatos kihívások a szűkös természeti erőforrásokért – különösen a termőföldért és a vízért – folytatott fokozott versenyhez vezettek, valamint a közösségek és megélhetési csoportok közötti feszültségeket és konfliktusokat eredményeztek;
I. mivel az éghajlatváltozás a stratégiai környezetet alakító tényezők egyike, mivel felerősíti a kockázatokat és korlátokat szab; mivel az éghajlati válság hatással van a nemzetközi rendszerre, ahol súlyosbíthatja a geopolitikai feszültségeket és elmozdíthatja a nagyhatalmak közötti egyensúlyt; mivel az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdéseket a rosszindulatú szereplők arra használják fel, hogy növeljék befolyásukat vagy ellenségeskedést szítsanak; mivel a sarki jégsapkák olvadása növeli a geopolitikai feszültségeket, különösen az Északi-sark körül;
J. mivel az amerikai fegyveres erők több katonai eszközt és infrastruktúrát veszítettek természeti katasztrófák miatt, mint az afganisztáni és iraki fegyveres konfliktusok miatt együttvéve; mivel a Biden-kormányzat reménykeltő erőfeszítéseket tett az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében, többek között a Párizsi Megállapodáshoz való újbóli csatlakozással és az éghajlatváltozásnak az „Interim National Security Strategic Guidance” (ideiglenes nemzetbiztonsági stratégiai iránymutatás) című dokumentumába való beépítésével;
K. mivel a fegyveres erők a világ legnagyobb fosszilis tüzelőanyag-fogyasztói közé tartoznak;