27.12.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 493/15 utorak, 7. lipnja 2022.
40. pozdravlja odluku turske vlade da ratificira Pariški klimatski sporazum, njezino obećanje da će do 2053.
postati ugljično neutralna te njezinu najavu da će se prilagoditi europskom zelenom planu; smatra da je provedba europskog zelenog plana važna prilika za EU i Tursku da usklade svoju trgovinsku i klimatsku politiku te poziva EU da u tom kontekstu blisko koordinira i podupire Tursku u pogledu ambicioznih mjera za zaštitu klime; prima na znanje da agencije EU-a i industrijski savezi EU-a mogu imati poticajnu ulogu u suradnji između EU-a i Turske u području zelene tranzicije; poziva Tursku da održi napredak u usklađivanju s direktivama i pravnom stečevinom EU-a u pogledu okoliša i klimatske politike; poziva tursku vladu da poduzme daljnje mjere u vezi sa svojom najavom i razvije nacionalnu strategiju i akcijski plan za znatno smanjenje emisija CO2; pohvaljuje rad boraca za prava u području okoliša i upozorava na ozbiljan utjecaj velikih javnih infrastrukturnih projekata na okoliš; prima na znanje početak izgradnje Istanbulskog kanala 2021. i ističe upozorenja aktivista za zaštitu okoliša i Komore okolišnih inženjera da će kanal ugroziti slabu opskrbu vodom u Istanbulu i uništiti okolni ekosustav, uključujući prirodnu ravnotežu između Crnog i Mramornog mora; poziva turske vlasti da poduzmu hitne mjere za zaštitu Mramornog mora i da zabrane sve infrastrukturne projekte kojima bi se dodatno doprinijelo onečišćenju vodnog tijela; u tom pogledu pozdravlja odluku turske vlade da Mramornom moru dodijeli poseban status u pogledu zaštite okoliša; ponavlja svoj poziv turskoj vladi da obustavi svoje planove za nuklearnu elektranu Akkuyu i da se savjetuje s vladama susjednih zemalja o svakom daljnjem razvoju projekta Akkuyu, koji će se nalaziti u regiji sklonoj snažnim potresima, što predstavlja veliku prijetnju ne samo Turskoj, već i cijeloj mediteranskoj regiji;
41. prihvaća da Turska može provoditi vlastitu vanjsku politiku u skladu sa svojim interesima i ciljevima, ali očekuje da će se ta politika braniti diplomacijom i dijalogom utemeljenim na međunarodnom pravu te da će se, kao zemlja kandidatkinja, sve više usklađivati s politikom EU-a; smatra da je suradnja EU-a i Turske u području vanjske i sigurnosne politike od temeljne važnosti te da buduće sigurnosne strukture EU-a, posebno u susjedstvu, zahtijevaju stratešku suradnju i poboljšanu komunikaciju s Turskom kako bi bile učinkovite; smatra da se pojačana suradnja EU-a i Turske može postići na više područja na vanjskopolitičkom planu, na primjer u Ukrajini i Afganistanu; nadalje podsjeća da su EU i NATO i dalje najpouzdaniji dugoročni partneri Turske u međunarodnoj sigurnosnoj suradnji te poziva Tursku da zadrži političku usklađenost u području vanjske i sigurnosne politike s obzirom na svoju ulogu članice NATO-a i status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u; poziva tursku vladu da u dobroj vjeri postupa sa zahtjevom Finske i Švedske za članstvo u NATO-u, da uloži konstruktivne napore kako bi se riješila moguća otvorena pitanja u skladu s vrijednostima i pravnim zahtjevima EU-a te da se suzdrži od nepotrebnog pritiska u tom procesu; u tom kontekstu žali zbog činjenice da je od svih zemalja kandidatkinja Turska najmanje usklađena (14 %) sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom (ZVSP) te zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (ZSOP) te ponavlja svoj poziv Turskoj da kao prvo preokrene taj trend s obzirom na veliki potencijal koji bi zajedničko djelovanje moglo imati u pogledu različitih izazova u regiji i svijetu; u tom pogledu sa zabrinutošću primjećuje da je vanjska politika Turske posljednjih godina u sukobu s prioritetima EU-a u okviru ZVSP-a, među ostalim u pogledu Kavkaza, Sirije, Libije i Iraka;
42. pohvaljuje nedavno zbližavanje Turske i Armenije u pogledu odluke o započinjanju bilateralnih kontakata, imenovanju posebnih predstavnika i ponovnoj uspostavi letova između tih dviju zemalja; smatra taj pokušaj vrlo pozitivnim razvojem koji ima pozitivan učinak na blagostanje i sigurnost u regiji; potiče obje strane da nastave ulagati napore kako bi u potpunosti normalizirale svoje odnose i poziva EU da aktivno podrži taj proces; potiče Tursku da otvori put stvarnom pomirenju turskog i armenskog naroda, uključujući rješavanje spora o genocidu nad Armencima, te da u potpunosti poštuje svoje obveze u pogledu zaštite armenske i druge kulturne baštine; izražava nadu da bi to moglo dovesti do dinamike normalizacije odnosa na južnom Kavkazu; nadalje pozdravlja diplomatska nastojanja Turske da normalizira odnose s raznim zemljama na Bliskom istoku, posebno s Izraelom; ponovno potiče Tursku da prizna genocid nad Armencima;
43. prima na znanje da je, unatoč nekim znakovima smirivanja napetosti u istočnom Sredozemlju od posljednjeg izvješća o Turskoj, nedavno primijećen novi porast; u potpunosti je svjestan da se bilo kakva pozitivna dinamika može lako poništiti u svakom trenutku dok se ne riješe temeljna pitanja; u tom kontekstu žali zbog nedavnih izjava turskih službenika kojima se osporava suverenitet Grčke nad nekima od njezinih otoka, koje su kontraproduktivne i potkopavaju sigurnosno okruženje u tom području; i dalje apelira na Tursku i sve uključene dionike da u dobroj vjeri sudjeluju u mirnom rješavanju sporova i da se suzdrže od svih jednostranih radnji ili prijetnji; i dalje posebno poziva sve strane da pokažu istinski zajednički angažman da pregovaranje o razgraničenju isključivih gospodarskih pojaseva i epikontinentalnog pojasa bude provedeno u dobroj vjeri i u skladu s međunarodnim pravilima i načelima; u tom pogledu osuđuje uznemiravanje koje provode turski ratni brodovi nad istraživačkim plovilima koja provode istraživanja unutar isključivog gospodarskog pojasa koji je odredila Republika Cipar; nadalje osuđuje tursko kršenje grčkog nacionalnog zračnog prostora, uključujući prelijetanja naseljenih područja i teritorija, što su radnje kojima se krši suverenitet i suverena prava država članica EU-a,