27.12.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 493/115 Torstai 9. kesäkuuta 2022
5. korostaa, että parlamentti käytti aloiteoikeuttaan käynnistämällä SEU 7 artiklan mukaisen oikeusvaltiomenettelyn; pitää tuomittavana, että neuvosto ei ryhtynyt toimiin menettelyn johdosta senkään jälkeen, kun parlamentti oli myöhemmin toistuvasti kehottanut tähän, ja huomauttaa, että neuvoston epäonnistuminen SEU 7 artiklan tehokkaassa hyödyntämisessä heikentää edelleen yhteisten eurooppalaisten arvojen koskemattomuutta, keskinäistä luottamusta ja koko unionin uskottavuutta; pitää olennaisen tärkeänä varmistaa yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (13) täydellinen ja välitön täytäntöönpano samalla kunnioittaen parlamentin asemaa lainsäätäjänä; katsoo, että unioni on edelleen rakenteellisesti valmistautumaton torjumaan demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien taantumista ja niiden loukkaamista jäsenvaltioissa; katsoo, että demokratia-, oikeusvaltio- ja perusoikeustilanteen heikkeneminen eri jäsenvaltioissa on osoittanut, että tarvitaan aitoa toimielinten välistä yhteistyötä; pitää erittäin valitettavana, että parlamentin aloitteeseen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta ei ole vastattu asianmukaisesti, ja kehottaa jälleen komissiota ja neuvostoa aloittamaan viipymättä neuvottelut parlamentin kanssa toimielinten välisestä sopimuksesta;
6. muistuttaa perustellusta ehdotuksestaan siitä, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja; ilmaisee jälleen syvän huolensa siitä, että vakiintuneet kuulemismenettelyt eivät takaa parlamentille perustellun ehdotuksen esittämisessä ja tiedonsaannissa yhdenvertaista kohtelua komission ja jäsenvaltioiden yhden kolmanneksen kanssa; pitää valitettavana, että kuulemiset eivät ole vielä johtaneet merkittävään edistymiseen EU:n arvojen vakavaa loukkaamista koskevaan selvään vaaraan puuttumisessa;
7. pitää valitettavana, että kolme jäsenvaltiota ei ole vielä ratifioinut vuonna 2018 hyväksyttyä uudistettua Euroopan unionin vaalilakia;
8. pitää valitettavana myös sitä, että neuvosto on tähän mennessä kieltäytynyt neuvottelemasta parlamentin kanssa sen tutkintaoikeudesta, vaikka kieltäytyminen on vastoin SEUT 226 artiklaa ja rikkoo vilpittömän yhteistyön periaatetta, minkä johdosta perussopimuksen määräys jää velvoitteesta huolimatta täyttymättä;
9. on tyytyväinen parlamentin aloitteeseen perustuvan Euroopan oikeusasiamiehen uuden ohjesäännön hyväksymiseen, sillä se varmistaa ohjesäännön yhteensopivuuden Lissabonin sopimuksen kanssa;
Perussopimuksissa vahvistetut neuvoston ja Eurooppa-neuvoston aloiteoikeudet
10. pitää valitettavana, että talous- ja rahapolitiikan alalla SEUT 121 artiklassa määrätään ainoastaan tiedon antamisesta parlamentille; panee myös merkille, että neuvosto on käyttänyt SEUT 121 artiklaa tosiasiallisena oikeutena käynnistää aloitteita tällä alalla, ja vaatii parlamentille lisää vastuuta ainoana kansalaisten ääntä edustavana EU:n toimielimenä;
11. toteaa lisäksi, että Eurooppa-neuvosto on käyttänyt SEUT 68 artiklaa tosiasiallisena oikeutena käynnistää aloitteita vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevissa kysymyksissä; korostaa, että Eurooppa-neuvosto ei ole lainsäätäjä ja että käytäntöä, jonka mukaan Eurooppa-neuvosto hyväksyy monivuotiset toimintaohjelmat tällä alalla ilman velvoitetta kuulla Euroopan parlamenttia tai komissiota, olisi tarkistettava ottaen huomioon näiden politiikkojen erityisen vakava vaikutus kansalaisten perusoikeuksiin; vaatii, että perussopimusten tulevassa tarkistuksessa tämä toimivalta annetaan yhtäläisesti parlamentille ja neuvostolle;
12. toteaa, että SEUT 76 artiklan mukaan neuvostolla on komission kanssa yhtäläinen aloiteoikeus, kun on kyse yhteistyöstä hallinto-oikeuden alalla sekä poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa, sillä yksi neljäsosa jäsenvaltioista voi tehdä näissä asioissa aloitteen;
13. panee merkille, että tämä kehitys on osa laajempaa suuntausta kohti neuvoston, Eurooppa-neuvoston ja komission välistä vaihtelevassa määrin kasvavaa epätasapainoa päätösvallassa kaikilla politiikanaloilla; korostaa, että tämä käytäntö heikentää perussopimuksissa vahvistettua EU:n toimielinrakennetta; katsoo, että demokraattisen legitiimiyden parantami­ seksi tasapaino olisi palautettava antamalla parlamentille yhtäläiset oikeudet;
(13)
EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.