27.12.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 493/59 Teisipäev, 7. juuni 2022
74. rõhutab, et saarte digitaliseerimine ja tõhus digitaalne ühenduvus on esmatähtis, eelkõige selleks, et aidata ületada nende geograafilisi puudusi ning tõhustada digitehnoloogia ja -taristu, haridus- ja koolitusteenuste ning e-tervise, sealhulgas kaugmeditsiini ja -psühhiaatria teenuste, ning muude kodanikele ja VKEdele mõeldud oluliste valitsusteenuste osutamist, millel on positiivne mõju äristrateegiatele ja -tegevusele;
75. rõhutab, kui oluline on säilitada digitaristu, mis ühendab ELi saari muu maailmaga, määrates sihtotstarbelised ja piisavad Euroopa rahalised vahendid vananenud merekaablite asendamiseks;
76. on seisukohal, et eriti väikesaartel on VKEdel raske hõlpsasti juurde pääseda kogu teabele, mis puudutab ettevõtluse edendamist, oskuste arendamist ja ELi rahastatavaid võimalusi; nõuab sellega seoses suuremat rahalist toetust, samuti tõhustatud teabetundide, nõustamisteenuste ja kohandatud koolituste pakkumist;
Ränne
77. märgib, et mõned saared peavad toime tulema suure hulga rändajate saabumisega, kusjuures viimaseid on mõnikord tunduvalt rohkem kui kohalikku elanikkonda, ning et nad ei suuda rändajatele vajalikku eluaset ega abi pakkuda;
78. juhib tähelepanu, et saartel, äärepoolsetel saartel ja äärepoolseimates piirkondades avaldatakse varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemidele erilist ning ebaproportsionaalset survet; nõuab, et Euroopa saarte tegevuskavas tunnistataks eespool nimetatud varjupaiga- ja rändeolukorda, mis nõuab Euroopa tasandil kooskõlastatud lahendusi, milles austatakse üksikisiku heaolu ja väärikust, tegeledes samal ajal survega;
Riigiabikavade ümberhindamine ja meetmed arengupuudujäägi vähendamiseks
79. palub komisjonil koostada analüüsi ELi saartel asuvatele äriühingutele eraldatud riigiabi mahu kohta; on seisukohal, et vaatamata ELi ja liikmesriikide pingutustele on väga vajalik kindlaks teha, kas ja millises ulatuses on saartel asuvad äriühingud sellistest meetmetest kasu saanud, ning hinnata riigiabi eeskirjad vastavalt ümber; rõhutab sellega seoses paindlikuma riigiabi tähtsust nende saarte lennu- ja meretranspordiettevõtjatele, kuna nad sõltuvad täielikult nendest transpordivahenditest;
80. nõuab, et riigiabi käsitleva õigusraamistiku mis tahes tulevase läbivaatamise käigus tehtaks mõjuhinnangud, mis põhinevad konkreetsetel näitajatel, mis võimaldavad hinnata saarepiirkondade majanduse konkurentsivõime mahajäämust, seda ka seoses paketi „Eesmärk 55“ tagajärgedega neis piirkondades, ja töötataks saarepiirkondade jaoks välja kahanev maksuvabastuse erikord, kui pärast 31. detsembrit 2021 lõpetatakse riigiabi ajutises raamistikus ette nähtud erakorraliste meetmete rakendamine;
81. nõuab saarte eripära arvesse võtva alamkategooria loomist seoses regionaalabi eeskirjade kohaldamisega ajavahemikul 2021–2027 ning Euroopa saarte ja äärepoolseimate piirkondade vähese tähtsusega abi ülemmäärade kaotamist, mille ületamiseks on vaja komisjoni luba;
82. rõhutab vajadust paindlikuma lähenemisviisi järele, et tagada Euroopa rahaliste vahendite tõhusam kasutamine saare- ja äärepoolseimates piirkondades, ilma et see kahjustaks asjakohaseid kvaliteedistandardeid ja seiret;
83. märgib, et praegune vähese tähtsusega abi eeskiri piirab konkurentsivõimet ja tekitab raskusi Euroopa saartel ja äärepoolseimates piirkondades; on arvamusel, et nende ebasoodsate asjaolude leevendamiseks tuleks kõik ELi saared vähese tähtsusega abi eeskirja kohaldamisest vabastada; kutsub lisaks komisjoni üles kohandama riigiabi eeskirju tagamaks, et saarelise asendi parandamiseks antavat abi ei käsitataks riigiabina, vaid hüvitisena, millega seatakse Euroopa saared ja äärepoolseimad piirkonnad mandripiirkondadega võrdsetele alustele;