27.12.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 493/21 Úterý 7. června 2022
D. vzhledem k tomu, že vazby mezi změnou klimatu a konflikty mohou být složité a konkrétní dopady změny klimatu na konflikty jsou většinou specifické pro daný kontext; vzhledem k tomu, že je třeba podporovat systematičtější a rozsáhlejší výměnu a vzájemné obohacování mezi vědeckými komunitami, které pracují na propojení mezi ochranou klimatu a bezpečností;
E. vzhledem k tomu, že změna klimatu zůstává ústředním bodem programu pro mír a bezpečnost jakožto největšího „multiplikátoru hrozeb“, který zhoršuje stávající sociální, hospodářská a environmentální rizika, která mohou podnítit nepokoje a potenciálně vést k násilným konfliktům; vzhledem k tomu, že změny životního prostředí a klimatu a jejich důsledky ve spojení s dalšími faktory zhoršují již existující zranitelnost, napětí a rizika, a ne vždy jsou samy o sobě spouštěčem nebo přímou příčinou ozbrojených mezistátních nebo mezinárodních konfliktů; vzhledem k tomu, že změna klimatu může mít různé dopady na bezpečnost lidí v závislosti na jejich pohlaví, socioekonomickém postavení, věku, sexuální orientaci, etnickém původu, náboženském vyznání (nebo jeho absenci), zdravotním postižení nebo nepostižení atd.; vzhledem k tomu, že zejména marginalizované skupiny jsou často neúměrně negativně ovlivněny změnou klimatu; vzhledem k tomu, že bezpečnostní rizika související se změnou klimatu postihují zejména ekonomicky znevýhodněné obyvatelstvo a mají sociálně-ekonomické dopady; vzhledem k tomu, že změna klimatu má negativní dopady na kulturní a přírodní dědictví postižených oblastí;
F. vzhledem k tomu, že klimatická krize ovlivňuje lidskou i státní bezpečnost; vzhledem k tomu, že změna klimatu různými způsoby interaguje s politickou, etnickou a socioekonomickou dynamikou a je bezprostřední hnací silou konfliktu, protože zvyšuje rizika katastrof a vyvíjí další tlak na ekosystémy, a tudíž ohrožuje obživu lidí, zásobování vodou a potravinami a kritickou infrastrukturu mimo jiné tím, že vede ke změně ve využití půdy a zhoršování stavu životního prostředí;
G. vzhledem k tomu, že stoupající hladina moří již způsobila záplavy a zasolování, což představuje významné bezpečnostní riziko a existenční riziko pro nízko položené pobřežní oblasti a ostrovy; vzhledem k tomu, že podle aktualizované zprávy Světové banky z roku 2021 „Roundswell report“ by změna klimatu mohla do roku 2050 donutit 216 milionů lidí k tomu, aby se v rámci svých zemí přestěhovali; vzhledem k tomu, že zpráva rovněž uvádí, že bezprostřední a konkrétní opatření mohou výrazně snížit rozsah klimatické migrace; vzhledem k tomu, že nedostatek vody má mnohostranný dopad na bezpečnost lidí a sociálně-politickou stabilitu; vzhledem k tomu, že v důsledku změny klimatu budou ovlivněny dodávky vody, zejména v rozvojových zemích, zatímco celosvětová poptávka po vodě poroste; vzhledem k tomu, že změna klimatu zvyšuje riziko sucha a záplav; vzhledem k tomu, že dopad změny klimatu na ceny potravin ohrožuje živobytí a vede k vysídlení, nemocem a hladomoru, což vede k nebývalé migraci;
H. vzhledem k tomu, že v oblasti Sahelu vedly dopady měnících se klimatických podmínek na dostupnost přírodních zdrojů spolu s faktory, jako je růst počtu obyvatel, slabá správa a problémy s vlastnictvím půdy, ke zvýšené konkurenci v oblasti vzácných přírodních zdrojů, zejména pokud jde o úrodnou půdu a vodu, což vedlo k napětí a konfliktům mezi komunitami a skupinami obyvatel usilujících o zajištění živobytí;
I. vzhledem k tomu, že změna klimatu je jedním z faktorů, které formují strategické prostředí, neboť umocňuje rizika a vytváří omezení; vzhledem k tomu, že klimatická krize má dopad na mezinárodní systém, v němž může zhoršit geopolitické napětí a změnit rovnováhu mezi hlavními mocnostmi; vzhledem k tomu, že problémy spojené se změnou klimatu zneužívají nepřátelské subjekty s cílem zvýšit svůj vliv nebo podpořit nepřátelské akce; vzhledem k tomu, že tání polárních ledovcového pokryvu zvyšuje geopolitické napětí, zejména v okolí severního pólu;
J. vzhledem k tomu, že ozbrojené síly USA přišly o více vojenské techniky a infrastruktury z důvodu přírodních katastrof než kvůli ozbrojeným konfliktům v Afghánistánu a Iráku dohromady; vzhledem k tomu, že Bidenova vláda vyvinula pozitivní úsilí v boji proti změně klimatu, mimo jiné tím, že znovu přistoupila k Pařížské dohodě a začlenila změnu klimatu do svých prozatímních národních bezpečnostních strategických pokynů;
K. vzhledem k tomu, že ozbrojené síly patří k subjektům, které na celém světě spotřebovávají nejvíce fosilních paliv;