SV
21.12.2022
Europeiska unionens officiella tidning
C 486/63
Förnybar el 2.21 Förnybar el som vindkraft, solenergi och biogas är en viktig del av landsbygdslandskapet.
Harmoniseringen av lagstiftningen mellan medlemsstaterna måste främja och skydda prosumenternas intressen och uppmuntra till investeringar i infrastruktur för förnybar energi.
Att kunna sälja den energi som produceras till det nationella nätet måste vara möjligt i alla medlemsstater.
Det måste finnas lämpliga ersättningssystem när det gäller den förnybara energi som produceras av prosumenterna och den energi som förbrukas för att säkerställa landsbygdsområdenas energioberoende.
2.22 Auktioner som genomförts för centraliserad upphandling av förnybar el har blivit allt vanligare på senare tid och har i många fall lyckats minska bygg- och anläggningskostnaderna för vindkraft och solenergi.
I allmänhet är utvecklingen av el från landsbygden främst kopplad till utfasningen av fossila bränslen inom energisektorn och några synergieffekter med landsbygdsutvecklingsmålen uppstår inte.
Invånarna på landsbygden motsätter sig ofta sådan utveckling som de inte förutspår kommer gynna lokalsamhället i någon högre utsträckning.
2.23 Kooperativ och andra lokalt baserade organisationer måste involveras när det ska beslutas om var anläggningar för förnybar el, både landbaserade och kustnära sådana, ska placeras.
Lokalsamhällen måste få ett aktieinnehav i och erhålla lokala fördelar av sådana anläggningar.
2.24 I dessa stora projekt är utvecklingen av förnybar energi främst kopplad till utfasningen av fossila bränslen inom energisektorn och utvecklingen på landsbygden berörs knappt.
Småskaliga vindkraftparker, små solenergianläggningar och rötkamrar som drivs av kooperativ och lokalbefolkningen kan vara mer inriktade på landsbygdsutveckling samt landsbygdsamhällenas sociala och ekonomiska integration.
Balans måste säkerställas mellan dessa två system.
Gemenskaper för förnybar energi och medborgarenergigemenskaper är ett sätt att uppnå en rättvis energiomställning i kombination med samhällsutveckling.
2.25 I en fallstudie som utfördes på svenska landsbygden (Ejdemo och Söderholm, 2015) konstaterades att utan stödordningar för gemenskaper var sysselsättningsmöjligheterna mycket blygsamma när det gäller landsbygdsutveckling.
2.26 En medborgarenergigemenskap är ett rättssubjekt där medborgare, små och medelstora företag och lokala myndigheter går samman som slutanvändare för att samarbeta kring produktionen av förnybar energi.
Ett exempel på detta är Feldheims kommun (en liten by sydväst om Berlin) som har blivit självförsörjande på energi.
Där har man uppfört vindturbiner i omgivningarna och installerat ett självständigt elnät.
Invånarna betalar minimipriser för elen.
Inrättandet av en biogasanläggning gjorde det möjligt för byn att upprätta ett fjärrvärmenät.
Detta är ett utmärkt exempel på en gemenskap för förnybar energi som är i drift.
Det visar också att en nedifrån och upp-strategi är avgörande för landsbygdens framtid.
(5)
2.27 Vid efterfrågeflexibilitet skiftar elförbrukningen till tidsperioder då systemet kan hantera efterfrågan.
Vi måste jämna ut nettoefterfrågekurvan för el under höglastperioder för att undvika avbrott i takt med att mer grön el produceras.
Användningen av batterilagring, vattenlagring och smart elektrifiering kommer att tillföra flexibilitet när det gäller att jämna ut nettoefterfrågekurvan.
2.28 I ett tal inför irländska parlamentsledamöter i Dublin förklarade kommissionsledamoten med ansvar för energi, Kadri Simson, att kriget i Ukraina har tvingat Bryssel att agera snabbare och gå längre för att stoppa importen av ryskt bränsle.
Hon berättade att EU, enligt förslag som man ännu inte kommit överens om, kommer att sikta på att 45 % av unionens energiförbrukning ska komma från förnybara energikällor senast 2030.
Det skulle innebära en ökning jämfört med det nuvarande målet på 32 % och mer än en fördubbling av andelen på 22 % år 2020.
EESK stöder detta nya mål, men manar till att det endast kan uppnås genom att man snabbt går vidare med nya och större investeringar i energiomställningen på landsbygden.
2.29 Vinden blåser inte alltid, så en reserv kommer att behövas.
Grön vätgas kan fungera som reserv för att tillgodose den skiftande efterfrågan på el och kan lagras fram till dess att den behövs.
(5)
ERP WORKSHOP REPORT Workshop 21.