21.12.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 486/27
4.3 Behovet av att snabbt och ambitiöst investera i att miljövänligare energiformer produceras i EU har aldrig varit så stort som nu.
Även om EU under alla omständigheter på lång sikt bör eftersträva att uppnå målen om grön energiproduktion och självförsörjning av energi har EU i nuläget ett omedelbart behov av att trygga sin energiförsörjning från alternativa källor till överkomliga priser, utan att för den sakens skull äventyra ovanstående mål.
De brådskande investeringsbehoven för att ge medborgarna överkomlig energi från alternativa källor skulle kunna hanteras genom klimatanpassningsfonden på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt än befintliga mekanismer.
4.4 För EESK är det allt tydligare att energiberoendet är en av orsakerna till att EU:s åtgärder gentemot länder som Ryssland försvagas, vilket klart framgår av EU:s reaktion på invasionen av Ukraina.
Det nuvarande alltför stora beroendet av rysk gas undergräver EU:s och medlemsstaternas förmåga att vidta snabba åtgärder utan att de egna medborgarna riskerar att drabbas av bränslebrist eller hamna i energifattigdom.
Tyvärr utgör planerna på att köpa naturgas från USA inte en hållbar eller miljömässigt ansvarsfull lösning (13).
4.5 Klimatanpassningsfonden bör vara ett sätt att finansiera vårt akuta behov av EU-producerad grön och fossilfri energi och kan hjälpa oss att uppnå en nollutsläppsekonomi tack vare ambitiös anskaffning av befintlig teknik och investeringar i att ta fram ny teknik.
EESK betonar att kriget i Ukraina inte får leda till att EU försummar sitt arbete med att uppnå miljömässiga och sociala mål, som utgör grunden på vilken en stark ekonomi byggs på lång sikt.
4.6 När det gäller att minska energianvändningen varierar framstegen avsevärt mellan medlemsstaterna.
Under 2018 hade bara elva av de 27 medlemsstaterna sänkt sin totala inhemska efterfrågan på energi i förhållande till målet för 2020.
På det stora hela är EU långt ifrån att uppnå sina mål för 2030, vilket innebär att ytterligare insatser krävs.
Lyckligtvis har andelen energi från förnybara energikällor i unionens slutliga energianvändning (brutto) ökat stadigt.
I 55 %-paketet föreslås att andelen förnybar energi ska uppgå till 40 % av energianvändningen senast 2030.
De förnybara energikällornas andel i energianvändningen varierar avsevärt inom EU, på samma vis som kapaciteten att producera förnybar energi varierar på grund av budgetbegränsningar och geografiska förutsättningar.
I vissa länder är den installerade solcellskapaciteten per capita ganska låg, trots en stor potential på detta område.
Andra länder har en hög andel förnybar energi tack vare gynnsamma geografiska förutsättningar för vattenkraftverk.
4.7 Förstärkta insatser för att gynna den gröna energiomställningen går hand i hand med nya finansieringsbehov – det är brådskande att agera mot bakgrund av energikrisen och EU:s ökande behov att göra sig energioberoende.
För att ge ny skjuts åt 55 %-paketet med högre satta mål och ett snabbare införande av förnybar energi, till exempel genom att bygga ut solenergi och vindkraft och förbättra energieffektiviteten, kommer det att krävas väl tilltagna finansieringsåtgärder.
Kommissionen har meddelat sin avsikt att bedöma dessa finansieringsbehov inom ramen för förslagen om REPowerEU (14) utifrån en kartläggning av behoven i medlemsstaterna samt kraven vad gäller gränsöverskridande investeringar.
EESK välkomnar detta, men påtalar att de nuvarande finansieringsverktygen på EU-nivå och nationell nivå inte kommer att räcka och att åtgärder krävs redan nu för att göra förnybar energi till en del av lösningen.
Klimatanpassningsfondens satsningar på förnybar energi bör också höjas genom att locka privata investeringar, och fonden bör tillhandahålla groddkapital.
4.8 När investeringar för att förbättra EU:s energioberoende trappas upp bör det ske i linje med ett fokus på omställningen till grön och förnybar energi.
För att lyckas kommer EU att behöva göra betydande långsiktiga investeringar i forskning och innovation, utöver mer omedelbara investeringar från klimatanpassningsfonden, och det kommer att krävas nya produktions- och konsumtionsmönster så att vår kapacitet att erbjuda ren energi till överkomliga priser för alla förbättras.
EU:s agenda för forskning och innovation står redan nu bakom detta mål, och det finns potential för avsevärda framsteg.
Denna forskningsbaserade ansats måste dock åtföljas av att medlemsstaterna åtar sig att producera miljövänligare energi och att ställa om från traditionella metoder för energiproduktion, i synnerhet de medlemsstater som fortfarande i hög grad är beroende av kol.
(13) (14)
”U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas” | Reuters.
COM(2022) 230 final.