C 486/196
SV
Europeiska unionens officiella tidning
21.12.2022
2.2 Dessa lättnader i fråga om ankomst- och avgångstider upphör att gälla den 29 oktober 2022, och kommissionens delegerade befogenheter upphörde att gälla den 21 februari 2022.
När det gäller den grundläggande regeln om att outnyttjade ankomst- och avgångstider går förlorade föreslår kommissionen nu att standardnivån för utnyttjande av ankomst- och avgångstider på 80 % återinförs från och med den 29 oktober 2022.
Kommissionens resonemang är att Eurocontrol i juni 2022 förutspådde att trafikvolymerna under vintersäsongen 2022–2023 kommer att återgå till 90 % av 2019 års nivåer.
2.3 EESK anser inte att detta resonemang är övertygande.
Till följd av Rysslands militära aggression mot Ukraina har såväl militära flygningar som omdirigerade överflygningar ökat avsevärt, vilket inte är relevant för fördelningen av ankomst- och avgångstider.
Dessutom är det nödvändigt att skilja mellan flygfraktrörelser, som inte har minskat nämnvärt under krisen, och passagerartrafiken, som faktiskt minskade.
På denna passagerarmarknad krävs ytterligare differentiering.
Som en följd av EU:s ”covid-19-pass” har flygtrafiken inom Europa återhämtat sig mycket snabbt till de nivåer där man låg före pandemin, medan inrikesflyget och långdistanstrafiken befinner sig i olika skeden av sin återhämtning.
Affärsresandet förväntas återhämta sig betydligt långsammare än fritidsresandet (4).
Det är på intet sätt givet att fritidsresandet kommer att återhämta sig i jämn takt.
En del av uppgången kan tillskrivas en uppdämd efterfrågan på semesterresor efter två år av covid-19-pandemi.
De stora europeiska nätverksflygbolagen har ännu inte återinfört sina stora långdistansflygplan Airbus 380 i sina respektive flottor, just på grund av att flygbolagen brottas med höga bränslekostnader och för att de inte förväntar sig någon betydande och ihållande ökning av efterfrågan på flygtrafik.
Uppgifter från berörda parter visar att trafiken förväntas öka till 90 % av 2019 års nivåer, men passagerarnas efterfrågan endast till 78 %.
Om flygplanens beläggningsgrad är lägre kan man förvänta sig att flygbolagen till exempel kommer att kombinera flera flygningar per dag för att upprätthålla lönsamma flygningar (5).
Efterfrågan kommer att påverkas av att inflationen stiger och att risken för recession ökar i flera länder.
Prognoserna bör därför inte baseras på de regioner där återhämtningen är som starkast, utan även återspegla särskilt hårt drabbade delmarknader.
2.4 Dessa faktorer föranleder EESK att tro att återhämtningen på luftfartsmarknaden kan bli besvärligare än vad kommissionen har antagit.
Olika marknadssegment återhämtar sig fortfarande i olika takt: fraktflyg 6 % jämfört med 2019 års nivåer, lågprisbolag - 9 % och nätverksbolag 21 %.
Detta är desto mer relevant eftersom tröskelvärdena avser hela serien av ankomst- och avgångstider, vilket innebär att serien av ankomst- och avgångstider (såsom serier i rusningtid) måste ligga över 80 %-tröskeln.
Före pandemin var utnyttjandegraden för ankomst- och avgångstider 95 %, med den lägsta utnyttjandegraden på 80 %.
Om Eurocontrol förutspår en genomsnittlig utnyttjandegrad för ankomst- och avgångstider på 90 % måste man utgå ifrån att serien av ankomst- och avgångstider (i genomsnitt) inte kommer att nå 80 %.
Av dessa skäl är det alldeles för tidigt att återgå till tröskelvärdet 80:20.
Det förefaller lämpligare att anta en kvot på 70:30 tills mer tillförlitliga uppgifter finns tillgängliga för att styrka en hållbar återhämtning på marknaden.
Det bör också noteras att de problem som de europeiska flygplatserna brottas med tydligt visar att effekterna av covid-19-pandemin ännu inte har klingat av.
Stora EU-nav, som Frankfurt, och nav utanför EU, som London Heathrow, har begränsat antalet flygningar till och från dessa flygplatser, vilket har lett till ett massivt antal inställda flyg i ett försök att minska trycket på flygbolagens verksamhet på dessa flygplatser.
Sådana påfrestningar har orsakats av ett antal olika faktorer, bland annat personalbrist.
Detta är ett tecken på att tröskelvärdena för utnyttjandegraden för ankomst- och avgångstider före pandemin ännu inte kan uppnås (6).
2.5 En nivå på 70:30 skulle ligga i linje med de tröskelvärden och de slutsatser som den brittiska regeringen har antagit (7).
Även om detta har kritiserats hårt av luftfartssektorn anser EESK att det skulle skapa en välgrundad jämvikt mellan en återgång till den situation som rådde före pandemin, å ena sidan, och ett erkännande av att det fortfarande krävs en (om än minskad) skyddsnivå för ankomst- och avgångstider med tanke på de allvarliga utmaningar som sektorn har att brottas med, å den andra.
Det anpassar dessutom tröskeln i EU:s förordning om ankomst- och avgångstider till grannländernas politik och skapar lika villkor för EU:s transportnav och London Heathrows flygplats, det största internationella navet i Europa.
(4) (5) (6) (7)
https://www.airliners.de/prognose-globaler-geschaeftsreiseverkehr-erholt-deutlich/65958.
Publicering av passagerarantal och prognoser vid Münchens flygplats ger vid handen att en återhämtning av trafikvolymerna till de nivåer som rådde före pandemin kommer att ta längre tid än vad man tidigare har antagit: https://www.airliners.de/wachsendespassagieraufkommen-bayerns-flughaefen-weit-entfernt-corona-niveau/65950.
I motiveringen nämner kommissionen bristen på arbetskraft vid viktiga flygplatser, men anser att det kommer att vara en kortvarig företeelse.
Detta kan ifrågasättas eftersom bristen på arbetskraft påverkar många ekonomiska sektorer och inte bara luftfarten.
Det finns ingen anledning att tro att detta kommer att lösas inom luftfarten inom en snar framtid.
Den tidigare brittiska transportministern, Grant Shapps, har uppgett att den brittiska regeringen den 24 januari 2022 justerade kvoten för utnyttjande av ankomst- och avgångstider till 70:30 från och med den 27 mars 2022 som ett steg i riktning mot en återgång till normala regler, samtidigt som det skyddar sektorn mot framtida osäkerhet.