21.12.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 486/63
Električna energija iz obnovljivih virov 2.21 Električna energija iz obnovljivih virov, kot so veter, sonce in bioplin, je pomemben element podeželske pokrajine.
Pri usklajevanju zakonodaje med državami članicami je treba spodbujati in varovati interese proizvajalcev-odjemalcev ter pospeševati naložbe v infrastrukturo za energijo iz obnovljivih virov.
V vseh državah članicah je treba omogočiti možnost prodaje proizvedene energije nacionalnemu omrežju.
Obstajati morajo ustrezne kompenzacijske sheme za energijo iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo proizvajalci-odjemalci, in porabljeno energijo, da se zagotovi energetska neodvisnost podeželja.
2.22 Nedavne dražbe za centralizirano nabavo električne energije iz obnovljivih virov so postale vse bolj razširjene in so v številnih primerih omogočile znižanje stroškov gradnje vetrnih in sončnih elektrarn.
Na splošno je razvoj električne energije na podeželju povezan predvsem z razogljičenjem energetskega sektorja, sinergij s cilji razvoja podeželja pa ni.
Prebivalci podeželja pogosto nasprotujejo takšnemu razvoju, saj v njem vidijo le malo koristi za lokalno skupnost.
2.23 Zadruge in druge lokalne organizacije je treba vključiti v dogovarjanje o lokacijah objektov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, tako v celinskih kot v obalnih regijah.
Lokalne skupnosti morajo imeti lastniški delež v teh objektih in imeti korist od njih na lokalni ravni.
2.24 Pri teh velikih projektih je razvoj energije iz obnovljivih virov povezan predvsem z razogljičenjem energetskega sektorja, razvoj podeželja pa je le malo upoštevan.
Majhne vetrne elektrarne, majhne sončne elektrarne in gnilišča, ki jih upravljajo zadruge in lokalni prebivalci, je mogoče bolj usmeriti v razvoj podeželja ter v socialno in gospodarsko vključevanje podeželskih skupnosti.
Pri teh dveh sistemih je treba doseči ravnovesje.
Skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetske skupnosti državljanov so način za doseganje pravičnega energetskega prehoda v povezavi z razvojem skupnosti.
2.25 Študija primera na švedskem podeželju (Ejdemo in Söderholm, 2015) je pokazala, da so bile brez programov spodbud za skupnosti zaposlitvene možnosti v okviru razvoja podeželja zelo skromne.
2.26 Energetska skupnost državljanov je pravna oseba, v kateri se državljani, mala in srednja podjetja ter lokalni organi združujejo kot končni uporabniki, da bi sodelovali pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov.
Tak primer je občina Feldheim (majhna vas jugozahodno od Berlina), ki je postala energetsko samozadostna.
Na svojih dvoriščih so postavili vetrne turbine in vzpostavili neodvisno omrežje.
Prebivalci plačujejo minimalne cene električne energije.
Vzpostavitev bioplinarne je vasi omogočila vzpostavitev omrežja daljinskega ogrevanja.
To je odličen primer delujoče skupnosti na področju obnovljivih virov energije.
Dokazuje tudi, da je pristop od spodaj navzgor ključnega pomena za prihodnost podeželskih območij (5).
2.27 Prilagajanje odjema preusmeri porabo električne energije v časovna obdobja, ko sistem lahko zadosti odjemu.
Krivuljo neto odjema električne energije v obdobjih največjega odjema moramo izravnati, da bi se izognili izpadom, ko se proizvede več zelene električne energije.
Uporaba baterijskega shranjevanja, vodnega shranjevanja in pametne elektrifikacije bo zagotovila prožnost pri izravnavi krivulje neto odjema.
2.28 Evropska komisarka za energijo Kadri Simson je v govoru irskim poslancem v Dublinu dejala, da je vojna v Ukrajini Bruselj prisilila k sprejetju večjih in hitrejših ukrepov za odpravo uvoza goriva iz Rusije.
Navedla je, da si bo EU v skladu s predlogi, o katerih se je sicer treba še dogovoriti, prizadevala, da bi do leta 2030 45 % svoje porabe energije pokrila z energijo iz obnovljivih virov.
Gre za povečanje sedanjega cilja 32 % in več kot podvojitev 22-odstotnega deleža iz leta 2020.
EESO podpira ta novi cilj, vendar opozarja, da ga bo mogoče doseči le s hitro pospešitvijo novih in večjih naložb v energetski prehod na podeželju.
2.29 Veter ne piha vedno, zato bo potrebna varnostna rezerva.
Obnovljivi vodik lahko zagotovi rezervno energijo za pokrivanje spremenljivih potreb po odjemu električne energije in se lahko shranjuje, dokler ni potreben.
(5)
ERP WORKSHOP REPORT, Workshop 21 (Poročilo o delavnici Evropskega podeželskega parlamenta, delavnica 21).