21.12.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 486/27
4.3 Nujno in ambiciozno vlaganje v premik k bolj zelenim oblikam energije, proizvedenim v EU, je postalo še pomembnejše.
Proizvodnja zelene energije in energetska neodvisnost bi morali biti stalna dolgoročna cilja EU, v sedanjih razmerah pa EU nujno potrebuje oskrbo z energijo iz alternativnih virov po dostopnih cenah, ne da bi bili pri tem ogroženi njeni energetski cilji.
Nujne naložbe za dobavo energije iz alternativnih virov državljanom po dostopnih cenah se lahko učinkoviteje in uspešneje izvedejo s skladom za prilagajanje podnebnim spremembam kot pa z že uvedenimi mehanizmi.
4.4 Po mnenju EESO postaja vse jasneje, da je energetska odvisnost eden od vzrokov za šibkejši odziv EU na dejanja držav, kot je Rusija, kar se je očitno pokazalo pri odzivu EU na invazijo v Ukrajini.
Sedanja prevelika odvisnost od ruskega plina močno zmanjšuje sposobnost EU in njenih držav članic, da bi hitro ukrepale, ne da bi pri tem svoje državljane izpostavile tveganju pomanjkanja goriva in energetske revščine.
Načrti za dobavo zemeljskega plina iz ZDA na žalost niso trajnostna ali okoljsko odgovorna rešitev (13).
4.5 Sklad za prilagajanje podnebnim spremembam bi se moral uporabljati za financiranje nujno potrebne zelene in razogljičene energije, proizvedene v EU, z ambicioznimi javnimi naročili razpoložljivih tehnologij in naložbami v razvoj novih, da bi dosegli podnebno nevtralno gospodarstvo.
EESO poudarja, da vojna v Ukrajini ne sme biti razlog, da bi EU zanemarila svoje okoljske in socialne cilje, saj so podlaga za dolgoročno gospodarsko moč.
4.6 Napredek pri zmanjševanju porabe energije se med državami članicami znatno razlikuje.
Leta 2018 je le 11 od 27 držav članic zmanjšalo skupno domače povpraševanje po energiji pod ciljno vrednost, ki so ji jo zastavile za leto 2020.
Na splošno je EU daleč od tega, da bi dosegla cilje za leto 2030, kar pomeni, da so potrebna dodatna prizadevanja.
Na srečo se je delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije v EU stalno povečeval, v skladu s predlogom iz svežnja „Pripravljeni na 55“ pa naj bi do leta 2030 znašal 40 %.
Tako kot so v EU precejšnje razlike pri deležu energije iz obnovljivih virov v porabi energije, so zaradi proračunskih omejitev in geografskih danosti različne tudi sposobnosti proizvajanja energije iz obnovljivih virov.
V nekaterih državah je število nameščenih fotonapetostnih naprav na prebivalca precej majhno, čeprav so možnosti velike, druge države pa velik delež energije iz obnovljivih virov dosegajo zaradi ugodnih geografskih pogojev za hidroelektrarne.
4.7 Zaradi energetske krize in vse večje potrebe po energetski neodvisnosti EU so nujna večja prizadevanja za prehod na zeleno energijo, s čimer bodo povezane nove potrebe po financiranju.
Za okrepitev predlogov v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“ z višjimi cilji in zgodnejšimi roki za energijo iz obnovljivih virov, na primer z uvajanjem sončne in vetrne energije ter izboljšanjem energijske učinkovitosti, bo potrebno zanesljivo financiranje.
Komisija je napovedala, da namerava te finančne potrebe oceniti v okviru predlogov REPowerEU (14) na podlagi kartiranja potreb v državah članicah, pa tudi zahtev za čezmejne naložbe.
EESO to pozdravlja, vendar hkrati opozarja, da sedanja finančna orodja na ravni EU in nacionalni ravni ne bodo zadoščala in da je treba ukrepati, da bo energija iz obnovljivih virov postala takojšnja rešitev.
Izdatke za energijo iz obnovljivih virov v okviru sklada za prilagajanje podnebnim spremembam bi bilo treba povečati s privabljanjem zasebnih naložb, pri čemer bi bil sklad ponudnik začetnega kapitala.
4.8 Naložbe za izboljšanje energetske neodvisnosti EU bi bilo treba povečati v skladu s poudarkom na prehodu na zeleno energijo in energijo iz obnovljivih virov.
Za uspeh bo EU poleg hitrejših naložb iz sklada za prilagajanje podnebnim spremembam potrebovala tudi znatne dolgoročne naložbe v raziskave in inovacije ter nove načine proizvodnje in porabe, da bi izboljšala svojo zmožnost dobave čiste in cenovno dostopne energije za vse.
Načrt EU za raziskave in inovacije je že precej osredotočen na ta cilj in lahko prinese viden napredek, vendar mora ta poudarek na raziskavah spremljati zaveza držav članic, da bodo uvedle bolj zelene oblike proizvodnje energije, in njihova sposobnost odmika od tradicionalnih načinov proizvodnje energije, zlasti sposobnost tistih držav članic, ki so še vedno močno odvisne od premoga.
(13) (14)
U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas (ZDA in EU sta med prizadevanji Evrope, da bi se odpovedala ruskemu plinu, sklenili dogovor o utekočinjenem zemeljskem plinu), Reuters.
COM(2022) 230 final.