21.12.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 486/27
4.3 Je dôležitejšie než kedykoľvek predtým urýchlene a ambiciózne investovať do prechodu na ekologickejšie formy výroby energie v EÚ.
Hoci ekologická výroba energie a energetická sebestačnosť by mali byť pre EÚ stále dlhodobým cieľom, v bezprostrednom kontexte EÚ naliehavo potrebuje dodávky cenovo dostupnej energie z alternatívnych zdrojov, pričom by však nemala poľaviť zo svojich energetických cieľov.
Naliehavo potrebné investície na zabezpečenie cenovo dostupnej energie z alternatívnych zdrojov pre občanov by fond na prispôsobenie sa zmene klímy mohol zaistiť účinnejšie a efektívnejšie ako doterajšie mechanizmy.
4.4 Podľa názoru EHSV je čoraz evidentnejšie, že energetická závislosť je jednou z príčin oslabenej reakcie EÚ voči krajinám, ako je Rusko, čo jasne potvrdzuje reakcia EÚ na inváziu na Ukrajinu.
Súčasná nadmerná závislosť od ruského plynu vážne ochromuje schopnosť EÚ a jej členských štátov prijať rýchle opatrenia bez toho, aby vystavili svojich občanov riziku nedostatku palív a energetickej chudoby.
Plány na obstarávanie zemného plynu z USA bohužiaľ nepredstavujú ani udržateľné, ani environmentálne zodpovedné riešenie (13).
4.5 Fond na prispôsobenie sa zmene klímy by mal slúžiť ako prostriedok na financovanie našich naliehavých potrieb z hľadiska ekologickej a dekarbonizovanej výroby energie v EÚ vďaka ambicióznemu obstarávaniu existujúcich technológií a investíciám do vývoja nových technológií s cieľom vybudovať hospodárstvo s nulovými emisiami.
EHSV varuje, že vojna na Ukrajine by nemala viesť k zanedbávaniu poslania EÚ plniť environmentálne a sociálne ciele, ktoré sú základom pre zabezpečenie hospodárskej sily v dlhodobom horizonte.
4.6 Pokrok v oblasti znižovania spotreby energie je v jednotlivých členských štátoch veľmi odlišný.
V roku 2018 len 11 z 27 členských štátoch dokázalo znížiť celkový domáci dopyt viac, ako bol ich cieľ do roku 2020.
Celkovo má EÚ ešte veľmi ďaleko k splneniu svojich cieľov stanovených do roku 2030, čo znamená, že bude treba vyvinúť väčšie úsilie.
Našťastie podiel obnoviteľných zdrojov energie na hrubej konečnej energetickej spotrebe v EÚ stabilne rastie.
V balíku Fit for 55 sa navrhuje, aby do roku 2030 energia z obnoviteľných zdrojov predstavovala 40 % spotreby energie.
Podiel obnoviteľných zdrojov energie na spotrebe energie je síce v rámci EÚ takisto výrazne odlišný, ale v dôsledku rozpočtových obmedzení a zemepisných daností sú odlišné aj kapacity na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov.
V niektorých krajinách je inštalovaná fotovoltická kapacita na obyvateľa pomerne nízka i napriek vysokému potenciálu v tejto oblasti.
Iné krajiny dosahujú vysoký podiel energie z obnoviteľných zdrojov vďaka priaznivým geografickým podmienkam pre vodné elektrárne.
4.7 Zvýšené úsilie o zelenú transformáciu energetiky si bude vyžadovať ďalšie finančné prostriedky a bude sa musieť urýchliť vzhľadom na energetickú krízu a rastúcu potrebu energetickej sebestačnosti EÚ.
Podpora návrhov balíka Fit for 55 s vyššími cieľmi a skoršími termínmi pre energiu z obnoviteľných zdrojov, napríklad väčším využívaním slnečnej a veternej energie a zlepšovaním energetickej efektívnosti, si bude vyžadovať rozhodnú reakciu v oblasti financovania.
Komisia oznámila svoj zámer, že tieto potreby financovania posúdi v kontexte návrhov REPowerEU (14) na základe mapovania potrieb v členských štátoch, ako aj požiadaviek na cezhraničné investície.
EHSV to oceňuje, ale vyslovuje obavu, že súčasné nástroje financovania na úrovni EÚ a členských štátov nebudú postačujúce a že je potrebné prijať opatrenia na to, aby sa energia z obnoviteľných zdrojov stala už teraz riešením.
Výdavky z fondu na prispôsobenie sa zmene klímy určené na energiu z obnoviteľných zdrojov by sa mali zvýšiť aj prilákaním súkromných investícií, pričom počiatočné finančné prostriedky by mal poskytovať fond.
4.8 Zvýšenie investícií na zlepšenie energetickej sebestačnosti EÚ by sa malo uskutočniť v súlade s dôrazom na prechod na ekologicky vyrábanú energiu a energiu z obnoviteľných zdrojov.
Na to, aby bola EÚ v tomto úsilí úspešná, bude okrem bezprostrednejších investícií prostredníctvom fondu na prispôsobenie sa zmene klímy potrebovať aj značné dlhodobé investície do výskumu a inovácií a nové spôsoby výroby a spotreby, aby sa zlepšila naša schopnosť zabezpečiť čistú a cenovo dostupnú energiu pre všetkých.
Program EÚ v oblasti výskumu a inovácie už dokazuje jej veľké odhodlanie splniť tento cieľ a otvára možnosti, ako dosiahnuť výrazný pokrok.
Tento dôraz na výskum však musí sprevádzať záväzok členských štátov, že si osvoja ekologickejšie formy výroby energie, pričom musia byť schopné zanechať tradičnejšie spôsoby výroby energie, najmä pokiaľ ide o členské štáty, ktoré sú stále do veľkej miery závislé od uhlia.
(13) (14)
U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas | Reuters.
COM(2022) 230 final.