21.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 486/27
4.3.
Nepieciešamība steidzami un vērienīgi ieguldīt līdzekļus pārejā uz zaļākiem enerģijas veidiem, kas tiek ražoti ES, ir svarīgāka nekā jebkad agrāk.
Lai gan zaļās enerģijas ražošanai un enerģijas autonomijai vienmēr vajadzētu būt ES ilgtermiņa mērķim, pašreizējā situācijā Eiropas Savienībai ir steidzami nepieciešama cenas ziņā pieejamas enerģijas piegāde no alternatīviem avotiem, neapdraudot tās enerģētikas mērķu sasniegšanu.
Steidzamo nepieciešamību pēc ieguldījumiem, lai iedzīvotājiem nodrošinātu enerģiju no alternatīviem avotiem par pieņemamu cenu, klimatadaptācijas fonds varētu risināt efektīvāk un racionālāk nekā pašreizējie mehānismi.
4.4.
EESK arvien skaidrāk konstatē, ka energoatkarība ir cēlonis, kas vājina ES reakciju uz tādu valstu kā Krievija rīcību, kā tas skaidri redzams ES reakcijā uz iebrukumu Ukrainā.
Pašreizējā pārmērīgā atkarība no Krievijas gāzes būtiski mazina ES un tās dalībvalstu spēju ātri rīkoties, nepakļaujot savus iedzīvotājus degvielas trūkuma un enerģētiskās nabadzības riskam.
Diemžēl plāni iepirkt dabasgāzi no ASV nepiedāvā ilgtspējīgu vai videi nekaitīgu risinājumu (13).
4.5.
Klimatadaptācijas fondam būtu jākalpo kā līdzeklim, lai finansētu mūsu steidzamo vajadzību pēc ES ražotas zaļas un dekarbonizētas enerģijas, veicot vērienīgus esošo tehnoloģiju iepirkumus un ieguldot jaunu tehnoloģiju izstrādē, lai panāktu nulles emisiju ekonomiku.
EESK stingri uzskata, ka karš Ukrainā nedrīkst novest pie tā, ka netiek ņemts vērā ES uzdevums sasniegt vides un sociālos mērķus, jo tie ir pamats ekonomikas stiprināšanai ilgtermiņā.
4.6.
Progress enerģijas patēriņa samazināšanā dalībvalstīs ievērojami atšķiras.
2018. gadā tikai 11 no 27 dalībvalstīm bija samazinājušas kopējo iekšzemes enerģijas pieprasījumu, lai tas būtu zemāks par to izvirzīto 2020. gada mērķa rādītāju.
Kopumā ES ir tālu no 2030. gadam izvirzītajiem mērķiem, kas nozīmē, ka ir vajadzīgi papildu centieni.
Par laimi, atjaunīgo energoresursu īpatsvars ES enerģijas bruto galapatēriņā ir pastāvīgi pieaudzis.
Paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ierosināts līdz 2030. gadam panākt, ka atjaunīgās enerģijas īpatsvars enerģijas patēriņā sasniedz 40 %.
Lai gan atjaunīgo energoresursu īpatsvars enerģijas patēriņā dažādās ES valstīs ir ļoti atšķirīgs, budžeta ierobežojumu un ģeogrāfisko apstākļu dēļ atšķiras arī atjaunīgās enerģijas ražošanas iespējas.
Dažās valstīs uzstādītā fotoelementu jauda uz vienu iedzīvotāju ir diezgan zema, neraugoties uz lielo potenciālu šajā jomā.
Citas valstis iegūst lielu atjaunīgās enerģijas daļu, pateicoties hidroelektrostacijām labvēlīgajām ģeogrāfiskajām iespējām.
4.7.
Centienu pastiprināšana pārejai uz zaļo enerģiju būs saistīta ar jaunām finansējuma vajadzībām, un tas būs jādara steidzami, ņemot vērā enerģētikas krīzi un pieaugošo vajadzību pēc ES autonomijas enerģētikas jomā.
Lai veicinātu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” priekšlikumus ar augstākiem mērķiem un ātrākiem termiņiem atjaunīgās enerģijas jomā, piemēram, izvēršot saules un vēja enerģijas ražošanu un uzlabojot energoefektivitāti, būs vajadzīgs stabils finansējums.
Komisija paziņoja par savu nodomu izvērtēt šīs finansējuma vajadzības saistībā ar REPowerEU priekšlikumiem (14), pamatojoties uz vajadzību apzināšanu dalībvalstīs, kā arī prasībām attiecībā uz pārrobežu ieguldījumiem.
EESK to vērtē atzinīgi, bet arī norāda uz bažām, ka pašreizējie finansēšanas instrumenti ES un valstu līmenī nebūs pietiekami un ka ir jārīkojas, lai atjaunīgo enerģiju padarītu par risinājumu jau tagad.
Jāpalielina arī klimatadaptācijas fonda izdevumi atjaunīgās enerģijas jomā, piesaistot privātos ieguldījumus, un fondam jādarbojas kā sākuma finansējuma nodrošinātājam.
4.8.
Ieguldījumu palielināšana, lai uzlabotu ES enerģētisko autonomiju, būtu jāveic saskaņā mērķi nodrošināt pāreju uz zaļo un atjaunīgo enerģiju.
Lai gūtu panākumus, papildus tūlītējiem ieguldījumiem no klimatadaptācijas fonda Eiropas Savienībai būs nepieciešami ievērojami ilgtermiņa ieguldījumi pētniecībā un inovācijās, kā arī jaunos ražošanas un patēriņa veidos, lai uzlabotu mūsu spēju piedāvāt tīru un pieejamu enerģiju visiem.
ES pētniecības un inovācijas programma jau liecina par ievērojamu apņemšanos sasniegt šo mērķi, un tai ir potenciāls gūt ievērojamus panākumus.
Tomēr šis uzsvars uz pētniecību ir jāpapildina ar dalībvalstu apņemšanos ieviest zaļākus enerģijas ražošanas veidus un to spēju atteikties no tradicionālākiem enerģijas ražošanas veidiem, it īpaši tajās dalībvalstīs, kuras joprojām ir ļoti atkarīgas no oglēm.
(13) (14)
U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas | Reuters.
COM(2022)230 final.