C 486/4
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 12 21
2.10.
MVĮ, turinčioms verslo vertės pasiūlymą žiedinės ekonomikos, klimato, biologinės įvairovės, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir kitų Europos žaliojo kurso temų srityje, būdinga paskata tyrinėti, investuoti ir ieškoti naujų verslo galimybių šiose srityse.
Jos turi daug galimybių, pavyzdžiui, renovuoti pastatus, planuoti ir statyti infrastruktūrą, vykdyti pramoninę gamybą ir įrangos techninę priežiūrą, teikti teisines ir buhalterines paslaugas, kurti skaitmeninius sprendimus.
Perėjimo procesas labai priklauso nuo jų išmaniųjų sprendimų, kuriuos sukuria jų pasitelkiami ekspertai, o tai pabrėžia kokybiško ir tinkamo švietimo, profesinio rengimo ir mokymo bei nuolatinio kvalifikacijos kėlimo svarbą.
2.11.
Savo ruožtu labiausiai pažeidžiama MVĮ grupė, kuriai taip pat labiausiai reikia informacijos, yra ta, kuriai priklausančios įmonės mano, kad Europos žaliasis kursas yra tik papildomas teisės aktas, didinantis bendrą administracinę naštą, darantis spaudimą jų dabartiniams verslo modeliams ir ribojantis pelningumą įprastinės veiklos scenarijaus atveju.
Tai rodo, kad visoms MVĮ kategorijoms, nesvarbu, ar jos būtų pažeidžiamos atsiliekančios, sekėjos ar pirmaujančios, reikia skirtingos ir specialiai joms skirtos paramos (2).
2.12.
Be to, kalbant apie gebėjimus ir pasirengimą, tarp MVĮ yra daug skirtumų, susijusių su klimato ir aplinkosaugos problemų pobūdžiu ir mastu, joms keliamais reikalavimais ir lūkesčiais bei joms atsiveriančiomis galimybėmis.
Šiuos skirtumus lemia įvairūs veiksniai: gamtos išteklių naudojimo intensyvumas versle, įmonės dydis, įmonės padėtis tiekimo grandinėse ir verslo ekosistemose, įmonės vieta, klientų tipai, gamybos veiksnių šaltiniai ir įmonės geografinės rinkos.
2.13.
Todėl reikalingi labai individualūs sprendimai ir tikslinga politika bei priemonės, kuriomis būtų atsižvelgiama į skirtumus, pavyzdžiui, tarp vidutinių įmonių, veikiančių gamybos pramonės šakose, įmonių, dirbančių svetingumo ir mažmeninės prekybos sektoriuose, šeimos verslo ir tradicinių įmonių, novatoriškų startuolių, socialinės ekonomikos įmonių, amatininkų ir laisvųjų profesijų atstovų.
2.14.
Nepaisant daugybės skirtumų tarp MVĮ, sėkmingas žaliosios pertvarkos valdymas kiekvienoje įmonėje prasideda nuo tinkamo informuotumo ir žinių apie aktualias problemas ir tendencijas, kurios leidžia pamatyti įmonės stipriąsias ir silpnąsias puses, galimybes ir grėsmes bei apibrėžti, kokią poziciją ji nori užimti žaliosios pertvarkos srityje.
2.15.
Konkrečiausios pastangos įmonių lygmeniu yra susijusios su bendro verslo planavimu, organizavimu ir stebėsena, įskaitant prekių ir paslaugų gamybą ir prekybą, transportą ir logistiką, energijos, žaliavų ir kitų gamybos veiksnių įsigijimą.
Klimato ir aplinkosaugos aspektai taip pat yra neatsiejamas inovacijų veiklos, įgūdžių ugdymo ir visų darbuotojų dalyvavimo, bendravimo ir bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais subjektais elementas.
3.
Politikos kryptys ir priemonės, skirtos remti MVĮ pagal pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį 3.1.
Tam, kad būtų pasirengusios įgyvendinti 55 % tikslą ir galėtų sėkmingai įvykdyti žaliąją pertvarką, MVĮ turi būti išsamiai informuojamos ir joms padedama geriau suprasti naujų ir sudėtingų teisės aktų pasiūlymų pasekmes (3).
Tam reikia, kad EK ir valstybės narės, kurioms tenka didžiulė atsakomybė, imtųsi plataus masto ir tikslinių informavimo ir sąmoningumo didinimo priemonių, kurios būtų koordinuojamos ir papildytų viena kitą.
Verslo organizacijų ir rūmų vaidmuo taip pat yra labai svarbus informuojant ir remiant savo narius; juos papildo švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai, regioninės plėtros tarnybos, grupių organizacijos, socialiniai partneriai ir atitinkamos PVO.
3.1.1.
Rusijai įsiveržus į Ukrainą, dėl naujų ypatingų aplinkybių ir ES priklausomybės nuo energijos ir maisto produktų iš Rusijos ir Ukrainos dabar vyksta atviros konsultacijos dėl Europos žaliojo kurso politikos tvarkaraščių.
EESRK pripažįsta ypatingas aplinkybes ir priklausomybę ir mano, kad žaliųjų tikslų nereikėtų atsisakyti dėl jokių priežasčių, tačiau iki krizės pabaigos turėtų būti užtikrintas logiškas lankstumas.
(2) (3)
Smit, S.J., SME focus – Long-term strategy for the European industrial future, EP Ekonomikos, mokslo politikos ir gyvenimo kokybės teminis skyrius, PE 648.776 – 2020 m. balandis.
Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį sudaro daug teisėkūros iniciatyvų, kai dėl galutinio sprendimo derasi institucijos.
Kol šis procesas nebaigtas, MVĮ gali vadovautis tik daline informacija ir patiria netikrumą dėl ateities.