2022 12 21
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 486/63
Atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija 2.21.
Atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija, pvz., vėjo, saulės ir biodujų, yra svarbi kaimo kraštovaizdžio dalis.
Tarpusavyje derinant valstybių narių teisės aktus būtina skatinti ir ginti gaminančių vartotojų interesus ir skatinti investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energijos infrastruktūrą.
Visose valstybėse narėse turi būti sudarytos galimybės pagamintą energiją parduoti nacionaliniam tinklui.
Siekiant užtikrinti kaimo vietovių energetinę nepriklausomybę, būtinos tinkamos kompensavimo sistemos tarp gaminančių vartotojų pagamintos atsinaujinančiosios energijos ir suvartojamos energijos.
2.22.
Pastaruoju metu vis dažniau rengiami centralizuoto atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo aukcionai ir daugeliu atvejų jais pavyko sumažinti vėjo ir saulės energijos įrenginių statybos išlaidas.
Apskritai, elektros energijos plėtra kaimo vietovėse visų pirma siejama su energetikos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir ji neturi sinergijos su kaimo plėtros tikslais.
Kaimo gyventojai dažnai prieštarauja tokiai plėtrai, nes nemato didelės naudos vietos bendruomenei.
2.23.
Kooperatyvai ir kitos vietos organizacijos turi dalyvauti parenkant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos įrenginių vietas tiek sausumos, tiek pakrančių regionuose.
Vietos bendruomenės turi turėti akcijų paketą ir iš tokių objektų gauti naudą vietoje.
2.24.
Šiuose dideliuose projektuose atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtra visų pirma siejama su energetikos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu; kaimo plėtrai skiriama mažai dėmesio.
Nedideli vėjo jėgainių parkai, nedidelės saulės elektrinės ir anaerobiniai pūdytuvai, kuriuos valdo kooperatyvai ir vietos gyventojai, gali būti labiau orientuoti į kaimo plėtrą ir socialinę bei ekonominę kaimo bendruomenių įtrauktį.
Reikia pasiekti šių dviejų sistemų pusiausvyrą.
Atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir piliečių energetikos bendrijos yra būdas užtikrinti teisingą energetikos pertvarką ir bendruomenės vystymąsi.
2.25.
Švedijos kaimo vietovėje atlikus atvejo tyrimą (T. Ejdemo ir P. Söderholm, 2015 m.) nustatyta, kad, nesant naudos bendruomenei schemų, užimtumo galimybės kaimo plėtros kontekste buvo labai nedidelės.
2.26.
Piliečių energetikos bendrija – tai juridinis asmuo, kuriame piliečiai, MVĮ ir vietos valdžios institucijos susivienija kaip galutiniai vartotojai ir bendradarbiauja gaminant atsinaujinančiųjų išteklių energiją.
Vienas iš tokių pavyzdžių – Feldheimo savivaldybė (nedidelis kaimas į pietvakarius nuo Berlyno), kuri savarankiškai apsirūpina energija.
Kiemuose buvo pastatytos vėjo turbinos ir įsirengtas nepriklausomas elektros tinklas.
Gyventojai už elektrą moka minimalią kainą.
Įrengus biodujų jėgainę šiame kaime buvo sukurtas centralizuoto šilumos tiekimo tinklas.
Tai yra puikus veikiančios atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos pavyzdys.
Tai taip pat rodo, kad kaimo vietovių ateičiai nepaprastai svarbus principas „iš apačios į viršų“ (5).
2.27.
Paklausos atsakas perkelia elektros vartojimą į laikotarpius, kai sistema gali patenkinti paklausą.
Reikia išlyginti grynosios elektros energijos apkrovos kreivę didžiausios paklausos laikotarpiais, kad, gaminant daugiau žaliosios elektros energijos, būtų išvengta elektros energijos atjungimo.
Baterinių energijos kaupimo sistemų, vandenilio saugyklų ir išmaniosios elektrifikacijos naudojimas suteiks lankstumo lyginant grynosios apkrovos kreivę.
2.28.
Dubline susitikime su Airijos Parlamento nariais kalbėjusi už energiją atsakinga Komisijos narė Kadri Simson pažymėjo, kad karas Ukrainoje privertė Briuselį judėti į priekį ir greičiau atsisakyti kuro importo iš Rusijos.
Ji nurodė, kad pagal pasiūlymus, dėl kurių dar reikia susitarti, ES sieks, kad iki 2030 m.
45 proc. suvartojamos energijos būtų gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių.
Tai bus daugiau nei dabartinis 32 proc. tikslas ir daugiau nei du kartus didesnė dalis palyginti su 22 proc. dalimi 2020 m.
EESRK pritaria šiam naujam tikslui, tačiau įspėja, kad jį galima pasiekti tik sparčiai skatinant naujas ir didesnes investicijas į energetikos pertvarką kaimo vietovėse.
2.29.
Vėjas pučia ne visada, todėl reikės atsarginio energijos šaltinio.
Žaliąjį vandenilį galima naudoti kaip atsarginį šaltinį, kad būtų patenkintas kintantis elektros energijos poreikis, be to, jį galima saugoti tol, kol jo prireiks.
(5)
Europos kaimo parlamento seminaro ataskaita, 21 seminaras.