2022 12 21
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 486/27
4.3.
Būtinybė skubiai ir ryžtingai investuoti į perėjimą prie ekologiškesnių ES gaminamų energijos rūšių yra kaip niekad didelė.
Nors žaliosios energijos gamyba ir energetinis savarankiškumas visada turėtų būti ilgalaikis ES tikslas, šiuo metu susiklosčiusiomis aplinkybėmis ES skubiai reikia apsirūpinti įperkama energija iš alternatyvių šaltinių, nekeliant pavojaus savo energetikos tikslams.
Į neatidėliotiną poreikį investuoti, kad piliečiams būtų galima užtikrinti įperkamos energijos iš alternatyvių šaltinių, veiksmingiau ir rezultatyviau nei esami mechanizmai galėtų reaguoti prisitaikymo prie klimato kaitos fondas.
4.4.
EESRK vis aiškiau įžvelgia tai, kad energetinė priklausomybė yra priežastinis veiksnys, lemiantis silpnesnį ES atsaką, nukreiptą prieš tokias šalis kaip Rusija, kaip aiškiai matyti iš ES reagavimo į invaziją į Ukrainą.
Dabartinė pernelyg didelė priklausomybė nuo Rusijos dujų labai kenkia ES ir jos valstybių narių galimybėms imtis skubių veiksmų, nesukeliant pavojaus savo piliečiams patirti kuro trūkumą ir energijos nepriteklių.
Deja, planai pirkti gamtines dujas iš JAV nėra tvarus ar aplinką tausojantis sprendimas (13).
4.5.
Prisitaikymo prie klimato kaitos fondas turėtų būti naudojamas kaip priemonė neatidėliotinam ES gaminamos žaliosios ir dekarbonizuotos energijos poreikiui finansuoti, vykdant plataus užmojo esamų technologijų viešuosius pirkimus ir investuojant į naujų technologijų kūrimą, kad būtų sukurta anglies dioksido neišskirianti ekonomika.
EESRK primygtinai pažymi, kad dėl karo Ukrainoje negalima pamiršti ES uždavinio siekti aplinkosaugos ir socialinių tikslų, nes tai yra pagrindas stiprinti ekonominę galią ilgalaikėje perspektyvoje.
4.6.
Kalbant apie energijos vartojimo mažinimą, valstybių narių daroma pažanga labai skiriasi.
2018 m. tik vienuolikoje iš 27 valstybių narių bendra vidaus energijos paklausa buvo sumažinta labiau nei numatyta pagal 2020 m. tikslą.
Apskritai ES dar toli nuo galimybės pasiekti savo 2030 m. tikslus, todėl reikia papildomų pastangų.
Laimei, bendrojo galutinio energijos suvartojimo dalis, tenkanti atsinaujinančiųjų išteklių energijai, ES nuolat didėja.
Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinyje pasiūlyta pasiekti, kad iki 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 40 proc. suvartojamos energijos.
Energijos suvartojimo dalis, kuri tenka atsinaujinančiųjų išteklių energijai, Europos Sąjungoje labai skiriasi, taip pat dėl biudžeto apribojimų ir geografinių priežasčių skiriasi ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumai.
Kai kuriose šalyse vienam gyventojui tenkantis įrengtasis fotovoltinės energijos pajėgumas yra gana mažas, nepaisant didelio potencialo šioje srityje.
Kitose šalyse didelė atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis pasiekiama dėl palankių geografinių galimybių statyti hidroelektrines.
4.7.
Aktyvesnės pastangos pereiti prie žaliosios energetikos neatsiejamos nuo naujų finansavimo poreikių, be to, atsižvelgiant į energetikos krizę ir didėjantį ES energetinio savarankiškumo poreikį, to reikės imtis skubiai.
Siekiant sustiprinti pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinio pasiūlymus aukštesniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslais ir ankstesniais įgyvendinimo terminais, pavyzdžiui, diegiant saulės ir vėjo energiją ir didinant energijos vartojimo efektyvumą, reikės skirti didelį finansavimą.
Komisija paskelbė ketinanti įvertinti šiuos finansavimo poreikius rengdama plano REPowerEU pasiūlymus (14), remdamasi valstybių narių ir tarpvalstybinių investicijų poreikių žemėlapiu.
EESRK tai vertina palankiai, tačiau taip pat išreiškia nuogąstavimą, kad dabartinių ES ir nacionalinio lygmens finansavimo priemonių nepakaks ir kad reikia imtis veiksmų, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija jau dabar taptų sprendimu.
Prisitaikymo prie klimato kaitos fondo išlaidos atsinaujinančiųjų išteklių energijai taip pat turėtų būti didinamos pritraukiant privačiųjų investicijų, nes fondas veiktų kaip pradinių lėšų teikėjas.
4.8.
Didinant investicijas, skirtas didesniam ES energetiniam savarankiškumui užtikrinti, daugiausia dėmesio reikėtų skirti perėjimui prie žaliosios ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos.
Norint sulaukti sėkmės, be skubių investicijų pasitelkus prisitaikymo prie klimato kaitos fondą, ES reikės ir didelių ilgalaikių investicijų į mokslinius tyrimus, inovacijas ir naujus gamybos bei vartojimo būdus, kad pagerintume savo galimybes visiems pasiūlyti švarios ir įperkamos energijos.
ES mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė jau dabar labai padeda siekti šio tikslo ir gali paskatinti pastebimą pažangą.
Tačiau moksliniams tyrimams skiriamas dėmesys turi būti suderintas su valstybių narių įsipareigojimu diegti ekologiškesnius energijos gamybos būdus ir gebėjimu atsisakyti tradiciškesnių energijos gamybos būdų, ypač tose valstybėse narėse, kurios vis dar yra labai priklausomos nuo anglių.
(13) (14)
U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas | Reuters.
COM(2022) 230 final.