C 486/196
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 12 21
2.2.
Šios laiko tarpsnių naudojimo taisyklių sušvelninimo priemonės nustos galioti 2022 m. spalio 29 d., o Komisijos deleguotieji įgaliojimai jau nebegalioja nuo 2022 m. vasario 21 d.
Taisyklės „naudokis arba prarasi“ atžvilgiu Komisija dabar siūlo nuo 2022 m. spalio 29 d. vėl nustatyti standartinę 80 proc. laiko tarpsnių naudojimo normą.
Argumentuojama tuo, kad 2022 m. birželio mėn. Eurokontrolė paskelbė prognozę, kad 2022–2023 m. žiemos laikotarpiu oro eismo srautai vėl sieks 90 proc.
2019 m. lygio.
2.3.
Šis argumentas EESRK neįtikina.
Dėl Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą labai išaugo karinių skrydžių skaičius, taip pat padaugėjo pakeisto maršruto skrydžių virš oro erdvės – į abi kategorijas skirstant laiko tarpsnius neatsižvelgiama.
Be to, būtina atskirti krovinių vežimą oro transportu, kuris krizės laikotarpiu sumažėjo nedaug, ir keleivių judėjimą, kuris tikrai sumažėjo.
Keleivių vežimo rinkoje būtina tolesnė diferenciacija: įvedus ES COVID-19 pažymėjimą keleivių srautai ES viduje daug greičiau grįžo į priešpandeminį lygį, tačiau vidaus oro eismas ir tolimieji skrydžiai yra visiškai kituose atsigavimo etapuose.
Numatoma, kad verslo klientų srautai į ankstesnį lygį grįš daug lėčiau nei laisvalaikio tikslais keliaujančiųjų srautas (4).
Tai jokiu būdu nereiškia, kad keleivių judėjimas laisvalaikio tikslais nuosekliai atsigaus: dalis šio augimo gali būti siejama su po dvejų COVID-19 metų išaugusia atostogų paklausa.
Pagrindiniai Europos tinklo vežėjai į savo orlaivių parkus dar negrąžino didelių tolimojo susisiekimo orlaivių „Airbus 380“ būtent dėl to, kad oro transporto bendrovėms šiuo metu tenka didelės degalų sąnaudos, ir dėl to, kad nesitiki, jog oro eismo paklausa gerokai ir nuolat didės.
Suinteresuotųjų subjektų pateikti duomenys rodo, kad oro eismo srautai turėtų padidėti iki 90 proc., palyginti su 2019 m. lygiu, tačiau keleivių vežimo paklausa – tik iki 78 proc.
Jei orlaivio užimtumo lygis yra mažesnis, galima numatyti, kad oro transporto bendrovės, pavyzdžiui, per dieną sujungs kelis skrydžius, kad išlaikytų skrydžių pelningumą (5).
Paklausai įtakos turės didėjanti infliacija ir kylanti ekonomikos nuosmukio rizika kai kuriose šalyse.
Todėl prognozės neturėtų būti grindžiamos regionais, kurių ekonomika atsigauna labiausiai, bet turėtų atspindėti ir ypač stipriai nukentėjusius subrinkas.
2.4.
Dėl šių veiksnių EESRK mano, kad aviacijos rinkos atsigavimas gali būti vangesnis, nei vertina Komisija.
Atsigavimas rinkos segmentuose vyksta skirtingu tempu: krovinių gabenimo – 6 proc., palyginti su 2019 m. lygiu; pigių skrydžių bendrovių – –9 proc., o tinklo vežėjų – 21 proc.
Tai dar svarbiau atsižvelgiant į tai, kad ribos nustatomos visoms laiko tarpsnių serijoms, o tai reiškia, kad laiko tarpsnių serijos (pvz., piko metu) turi viršyti 80 proc. ribą.
Prieš pandemiją laiko tarpsnių naudojimo lygis buvo 95 proc., o mažiausias – 80 proc.
Jei Eurokontrolė prognozuoja, kad vidutinė laiko tarpsnių naudojimo norma bus 90 proc., reikia daryti prielaidą, kad laiko tarpsnių serijos (vidutiniškai) nepasieks 80 proc.
Dėl šių priežasčių gerokai per anksti grįžti prie 80:20 verčių.
Kol bus gauta išsamesnių duomenų tvariam rinkos atsigavimui pagrįsti, labiau tiktų taikyti santykį 70:30.
Taip pat reikėtų pažymėti, kad Europos oro uostų patiriamos problemos aiškiai rodo, kad COVID-19 pandemijos poveikis dar nėra pašalintas.
Didieji ES oro uostai, pavyzdžiui, Frankfurto, ir ES nepriklausančių šalių oro uostai, pavyzdžiui, Londono Hitrou, apribojo atvykstamųjų ir išvykstamųjų skrydžių skaičių, todėl buvo atšaukta labai daug skrydžių, siekiant palengvinti oro transporto bendrovių veiklos šiuose oro uostuose sunkumus.
Juos lėmė įvairūs kintamieji, pavyzdžiui, darbuotojų trūkumas.
Tai ženklas, kad iki pandemijos nustatytos laiko tarpsnių naudojimo normos dar negali būti pasiektos (6).
2.5.
70:30 santykis atitiktų Jungtinės Karalystės vyriausybės nustatytas ribas ir loginį pagrindimą (7).
Nors oro transporto sektorius tai labai kritikuoja, EESRK mano, kad tokiu santykiu būtų užtikrinta pagrįsta pusiausvyra tarp status quo ante atkūrimo, kartu pripažįstant, kad vis dar reikia (nors ir sumažinto) laiko tarpsnių apsaugos lygio, atsižvelgiant į nuolatinius sunkius iššūkius, su kuriais susiduria šis sektorius.
Be to, tokiu santykiu ES laiko tarpsnių reglamente nustatyta riba būtų suderinama su kaimyninių šalių vykdomos politikos riba ir sudarytų vienodas sąlygas ES oro vežėjams ir Londono Hitrou oro uostui – didžiausiam tarptautiniam Europos skrydžių centrui.
(4) (5) (6) (7)
https://www.airliners.de/prognose-globaler-geschaeftsreiseverkehr-erholt-deutlich/65958 Paskelbtas keleivių skaičius ir prognozės Miuncheno oro uoste rodo, kad sugrįžimas prie prieš pandemiją buvusio oro eismo srauto užtruks ilgiau, nei manyta anksčiau: https://www.airliners.de/wachsendes-passagieraufkommen-bayerns-flughaefen-weit-entferntcorona-niveau/65950.
Darbuotojų trūkumą didžiuosiuose oro uostuose Komisija mini aiškinamajame memorandume, tačiau, jos nuomone, tai yra trumpalaikis reiškinys.
Ši nuostata kelia abejonių, nes darbuotojų trūkumas patiriamas daugelyje ekonomikos sektorių, o ne tik aviacijos.
Nėra pagrindo manyti, kad artimiausiu metu ši problema bus išspręsta aviacijos srityje.
Kaip nurodė JK transporto sekretorius Grant Shapps, 2022 m. sausio 24 d. Jungtinės Karalystės vyriausybė nuo 2022 m. kovo 27 d. pakoregavo laiko tarpsnių naudojimo santykį iki 70:30, kaip žingsnį grįžtant prie įprastų taisyklių, kartu apsaugant sektorių nuo ateities netikrumo.