2022.12.21.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 486/63
Megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia 2.21 A megújuló energiaforrásokból – mint például a szél, a nap és a biogáz – előállított villamos energia a vidéki táj fontos eleme.
A jogszabályok tagállamok közötti harmonizációjának elő kell mozdítania és védenie kell a termelő-fogyasztók érdekeit, és ösztönöznie kell a megújulóenergia-infrastruktúrákba történő beruházásokat.
Valamennyi tagállamban lehetővé kell tenni az előállított energia nemzeti hálózatba történő értékesítését.
A vidéki területek energiafüggetlenségének biztosítása érdekében megfelelő kompenzációs rendszerekre van szükség a termelő-fogyasztók által termelt megújuló energia és az elfogyasztott energia között.
2.22 A megújuló energiaforrásokból származó villamos energia központosított beszerzésére irányuló árverések egyre inkább elterjedtté váltak a közelmúltban, és sok esetben sikerül csökkenteniük a szél- és napenergiát hasznosító létesítmények építési költségeit.
Általánosságban elmondható, hogy a vidéki villamos energia fejlesztése elsősorban az energiaágazat dekarbonizációjához kapcsolódik, és nem áll szinergiában a vidékfejlesztési célkitűzésekkel.
A vidéki lakosok gyakran ellenzik az ilyen fejlesztéseket, mivel a helyi közösség számára kevés hasznot látnak belőlük.
2.23 A szövetkezeteket és más helyi szervezeteket be kell vonni a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát hasznosító létesítmények helyszíneinek meghatározásába, mind a szárazföldi, mind a tengerparti régiókban.
A helyi közösségeknek részesedéssel kell rendelkezniük, és helyi szinten élvezniük kell az előnyeit az ilyen létesítményeknek.
2.24 Ezekben a nagy projektekben a megújuló energiaforrások fejlesztése elsősorban az energiaszektor dekarbonizá­ ciójához kapcsolódik; a vidékfejlesztés kevés figyelmet kap.
A szövetkezetek és a helyi lakosság által működtetett kis szélerőműparkok, napenergiával működő kis létesítmények és anaerob rothasztók jobban szolgálhatják a vidékfejlesztést, csakúgy mint a vidéki közösségek társadalmi és gazdasági integrációját.
Meg kell teremteni e két rendszer egyensúlyát.
A megújulóenergia-közösségek és a helyi energiaközösségek lehetőséget biztosítanak az igazságos energetikai átállás és a közösségi fejlesztés megvalósítására.
2.25 A vidéki Svédországban végzett egyik esettanulmány (Ejdemo és Söderholm, 2015) megállapította, hogy a közösségi juttatási rendszerek hiányában a vidékfejlesztéssel összefüggő foglalkoztatási lehetőségek nagyon szerények.
2.26 A helyi energiaközösség olyan jogi személy, ahol a polgárok, a kkv-k és a helyi önkormányzatok végső felhasználóként összefognak, hogy együttműködjenek a megújuló forrásból származó energia előállításában.
Erre példa Feldheim önkormányzata (egy kis község Berlintől délnyugatra), amely önellátóvá vált az energia terén.
A lakosok szélturbinákat állítottak fel a hátsó kertjükben, és független hálózatot építettek ki.
Ezért minimális árat fizetnek a villamos energiáért.
Egy biogázüzem létesítése lehetővé tette a község számára, hogy távfűtési hálózatot hozzon létre.
Ez kiváló példa egy megújuló forrásból származó energiát hasznosító, működő közösségre.
Azt is mutatja, hogy az alulról építkező megközelítés létfontosságú a vidéki térségek jövője szempontjából (5).
2.27 A keresletoldali válasz az elektromos fogyasztást olyan időszakokra helyezi át, amikor a rendszer képes megbirkózni a kereslettel.
A villamos energia iránti nettó keresleti görbét a csúcskeresleti időszakokban el kell laposítanunk, hogy elkerüljük az áramkimaradásokat, ahogy egyre több zöld villamos energiát termelünk.
Az akkumulátoros tárolók, a tárolós vízerőművek és az intelligens villamosítás alkalmazása rugalmasságot biztosít a nettó keresleti görbe ellaposításában.
2.28 Az ír parlamenti képviselők előtt Dublinban felszólaló Kadri Simson energiaügyi biztos kijelentette, hogy az ukrajnai háború arra kényszerítette Brüsszelt, hogy továbblépjen, és gyorsabban megszüntesse az orosz üzemanyag-be­ hozatalt.
Elmondta, hogy a még elfogadásra váró javaslatok értelmében az EU 2030-ra energiafogyasztásának 45 %-át megújuló energiaforrásokból fogja fedezni.
Ez növekedést jelent a jelenlegi 32 %-os célkitűzéshez képest, és több mint kétszerese a 2020-as 22 %-os részesedésnek.
Az EGSZB támogatja ezt az új célt, de figyelmeztet arra, hogy az csak akkor érhető el, ha gyors ütemben haladnak a vidéki energetikai átállásba történő új és nagyobb beruházások.
2.29 A szél nem mindig fúj, ezért szükség lesz tartalékra.
A zöld hidrogén tartalékként kielégítheti a villamos energia iránti változó igényt, és tárolható, amíg szükség lesz rá.
(5)
JELENTÉS AZ ERP-MŰHELYTALÁLKOZÓRÓL.
21. műhelytalálkozó.