2022.12.21.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 486/33
bűnözők gyakran arra kérik az áldozatokat, hogy kriptovalutákban, például bitcoinban fizessék ki a váltságdíjat (10).
A társjogalkotók a közelmúltban állapodtak meg a pénzügyi ágazat digitális működési rezilienciájáról szóló rendeletről (DORA-rendelet), a szöveget pedig mostanában véglegesítik, hogy közzé lehessen tenni.
Ez a rendelet egységes követelményeket állapít meg a pénzügyi szervezetek (köztük kriptoeszköz-szolgáltatók) üzleti folyamatait támogató hálózati és információs rendszerek biztonságára vonatkozóan, amely az általánosan magas szintű digitális működési reziliencia eléréséhez szükséges.
3.2.
A kriptoeszközök ökoszisztémája ki van téve egy bizonyos fokú koncentráció kockázatának is, mivel a kereskedést viszonylag kevés szervezet uralja (11).
Egy tanulmány megállapította, hogy világszerte kevesebb mint 10 000 ember birtokolt együttesen 4,8 millió bitcoint (12) – amely az eddig bányászott 18,5 millió bitcoin közel egyharmada.
Ez utóbbi közel 600 milliárd USD piaci értéket képviselt akkor.
A helyzet azóta sem nagyon változott.
A bitcoin-ökoszisztémát továbbra is nagy és koncentrált szereplők uralják, legyen szó nagy bányászokról (13), bitcoin-tulajdonosokról vagy -cserélőkről.
E koncentráció rendszerszintű kockázatot jelent a bitcoin számára és azt is jelenti, hogy az alkalmazás további terjedéséből származó nyereség nagy része valószínűleg aránytalanul kis számú résztvevőhöz kerül (14).
3.3.
Legutóbbi jelentésében (15) az FSB megállapítja, hogy az olyan piaci rendszerek, mint a banki szolgáltatások, nagyrészt védettek a kriptoeszközök volatilitásával szemben.
Az FSB azonban figyelmeztet arra, hogy a digitális eszközök egyre nagyobb jelentőséggel bírnak a pénzügyi intézmények működésében.
Ha egy jelentős stabil kriptopénz (amelyet széles körben használnak fizetésekre) összeomlana, az további hatást gyakorolhatna a pénzügyi stabilitásra egy olyan időszakban, amikor az ukrajnai háború miatt egyre nagyobb a bizonytalanság, és tartósan magasak a nyersanyagárak.
Egy összeomló stabil kriptopénz likviditási hiányhoz is vezethet a szélesebb értelemben vett kriptoeszközök ökoszisztémáján belül, ami korlátozná a kereskedés volumenét.
3.4.
Amint azt egy korábbi véleményében is megjegyezte (16), az EGSZB teljes mértékben támogatja a kriptoeszközök felügyeletének fokozására irányuló uniós erőfeszítéseket.
Vélt anonimitásuk miatt azonban továbbra is előfordulhat, hogy a kriptoeszközök a jobb nyomon követés ellenére áldozatul esnek olyan felhasználóknak, akik bűnelkövetési szándékkal fordulnak feléjük.
A kriptoeszközökről az utóbbi időben leginkább annak okán hallhattunk, hogy ezt a pénznemet részesítik előnyben a kibertámadók, akik zsarolószoftvert használnak a rendszerekbe való betöréshez, majd bitcoin-kifizetéseket követelnek azért, hogy ne semmisítsék meg vagy ne szivárogtassák ki a vállalat értékes adatait.
Emellett nőtt a kriptovalutához köthető Ponzi-sémákról szóló jelentések száma.
Az EKB azt is állítja, hogy kriptovalutákat használnak az ukrajnai háború miatt az orosz oligarchákkal szemben kiszabott szankciók megkerülésére (17).
Annak kockázata, hogy az Oroszországgal szembeni szankciók megkerülése céljából visszaélhetnek a kriptoeszközökkel, fontos emlékeztető arra vonatkozóan, hogy ezeknek a piacoknak meg kell felelniük az előírt normáknak, ideértve a befektetőkre vonatkozó információkat, a pénzmosás elleni küzdelmet és a közzétételi követelményeket is.
3.5.
A félrevezető információk és az átláthatóság hiánya szintén komoly aggodalomra ad okot.
Egyes kriptoeszközöket agresszív módon reklámoznak a nyilvánosság számára olyan marketinganyagok és egyéb információk felhasználásával, amelyek nem egyértelműek, hiányosak, pontatlanok vagy szándékosan félrevezetőek lehetnek, túlzó állításokat tesznek a potenciális előnyökről, miközben figyelmen kívül hagyják a kapcsolódó kockázatokat.
A marketinget gyakran olyan véleményformálók végzik a közösségi médiában, akik nem tájékoztatnak arról, hogy kapnak-e pénzügyi ösztönzést bizonyos kriptoeszközök népszerűsítésére – jó példa erre a különböző hírességekhez és sportolókhoz kapcsolódó, nem helyettesíthető tokeneken alapuló művészet (NFT-művészet) közelmúltbeli elterjedése.
(10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) (17)
„Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses”.
Fontos kiemelni, hogy a koncentráció kockázatának mértéke relatív, és a kriptoeszközök ökoszisztémájára korlátozódik.
Nem befolyásolja azt a vagyonkoncentrációt, amelyet például a Forbes World milliárdosokról összeállított listája ír le.
Makarov, I., Schoar, A., „Blockchain Analysis of the Bitcoin Market” (2022.
április 18.).
A kriptobányászat az a folyamat, amelynek során bonyolult matematikai problémák megoldásával egy újabb blokkot hoznak létre és adnak hozzá a blokklánchoz.
A bányászat célja a kriptovaluta-tranzakciók ellenőrzése és a munka elvégzésének bizonyítása, hozzáadva ezt az információt a – bányászati ügyletek főkönyveként működő – blokklánc valamely blokkjához.
Makarov, I., Schoar, A., „Blockchain Analysis of the Bitcoin Market” (2022.
április 18.).
„Assessment of risks to financial stability from crypto-assets”.
Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Kriptoeszközök és megosztott könyvelési technológia, HL C 155., 2021.4.30., 31. o.
Az EKB elnöke, Christine Lagarde szerint kriptovalutákat használnak az Oroszországra kiszabott szankciók megkerülésére (a cikk angol nyelvű).