2022.12.21.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 486/27
4.3.
Fontosabb, mint valaha, hogy gyors és ambiciózus beruházásokkal segítsük az elmozdulást az Unión belül előállított zöldebb energiák felé.
Míg a zöld energiatermelés és az energetikai autonómia mindig hosszú távú cél kell, hogy legyen az EU számára, a jelenlegi helyzetben az EU-nak sürgősen szüksége van alternatív forrásokból származó, megfizethető energiaellátásra, úgy, hogy az ne veszélyeztesse energetikai céljait.
Az éghajlati alkalmazkodási alap a meglévő mechanizmusoknál hatékonyabban és eredményesebben tudná kezelni azokat a sürgős beruházásokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy alternatív forrásokból megfizethető energiát biztosítsanak az emberek számára.
4.4.
Az EGSZB számára egyre nyilvánvalóbb, hogy az energiafüggőség olyan tényező, amely gyengíti az EU egyes országokkal – jelen esetben Oroszországgal – szembeni válaszlépéseit, ahogy azt az ukrajnai invázióval szembeni uniós reagálás is világosan mutatja.
Az orosz gáztól való jelenlegi túlzott függőség súlyosan aláássa az EU és tagállamai azon képességét, hogy gyors intézkedéseket hozzanak, és közben ne tegyék ki saját polgáraikat az üzemanyaghiány és az energiaszegénység veszélyének.
Sajnos az USA-ból történő földgázbeszerzésre vonatkozó tervek nem jelentenek fenntartható vagy környezettudatos megoldást (13).
4.5.
Az éghajlati alkalmazkodási alapnak olyan eszközként kell szolgálnia, amely finanszírozást biztosít az EU-n belül előállított zöld és dekarbonizált energia iránti sürgető szükséglethez.
Ehhez pedig ambiciózus beszerzések kellenek a meglévő technológiákból, illetve beruházásokra is szükség van az új technológiák kifejlesztése terén, hogy elérjük a kibocsátásmentes gazdaságot.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ukrajnai háború nem eredményezheti a környezetvédelmi és szociális célok megvalósítására vonatkozó uniós feladatok elhanyagolását, ezek a célok ugyanis hosszú távon a gazdasági erő kiépítésének alapját képezik.
4.6.
Az energiafogyasztás csökkentése terén a tagállamok eredményei között jelentős különbségek mutatkoznak.
2018-ra a 27 tagállam közül csak 11 csökkentette a teljes belföldi energiakeresletét a 2020-as célértéke alá.
Összességében az EU messze van a 2030-ra kitűzött célok elérésétől, ami azt jelenti, hogy további erőfeszítésekre van szükség.
Szerencsére a megújuló energiaforrások bruttó végső energiafogyasztáson belüli aránya folyamatosan nőtt az EU-ban.
Az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag javaslata az, hogy a megújuló energiaforrások energiafogyasztáson belüli aránya 2030-ra elérje a 40 %-ot.
Miközben a megújuló energiaforrások energiafogyasztáson belüli részarányát illetően jelentősek az eltérések az EU-ban, ugyanez a helyzet a megújuló energia előállítására való képesség tekintetében is, a költségvetési korlátozások és a földrajzi elhelyezkedés miatt.
Egyes országokban igen alacsony az egy főre jutó működő fényelektromos kapacitás, annak ellenére, hogy ezen a területen sok a lehetőség.
Más országokban a vízerőműveknek kedvező földrajzi körülményeknek köszönhetően magas a megújuló energiák részaránya.
4.7.
A zöld energiára való átállás felgyorsítása új finanszírozási igényeket fog támasztani, és azt az energiaválság és az EU energetikai autonómiája iránti növekvő igény miatt sürgősen meg kell tenni.
Ahhoz, hogy az „Irány az 55 %!” csomag javaslataiban magasabb célértékeket és korábbi határidőket tűzzünk ki a megújuló energiaforrásokra vonatkozóan – például a nap- és szélenergia alkalmazásának elterjesztésével és az energiahatékonyság javításával –, erőteljes finanszírozási válaszra lesz szükség.
Az Európai Bizottság bejelentette, hogy a REPowerEU-javaslatokkal (14) összefüggésben – a tagállamok szükségleteinek feltérképezése, valamint a határokon átnyúló beruházásokra vonatkozó követelmények alapján – fel kívánja mérni ezeket a finanszírozási igényeket.
Az EGSZB üdvözli ezt, ugyanakkor kifejezi aggályát, hogy a jelenlegi uniós és nemzeti szintű finanszírozási eszközök nem lesznek elegendőek, és rámutat, hogy cselekvésre van szükség ahhoz, hogy a megújuló energiaforrások már most megoldást jelentsenek.
Az éghajlati alkalmazkodási alap megújuló energiaforrásokra fordított kiadásait a magánberuházások bevonásával is növelni kellene, ahol az alap a magvető tőkét nyújtaná.
4.8.
Az EU energetikai autonómiájának javítását célzó beruházásokat úgy kell növelni, hogy az összhangban legyen a zöld és megújuló energiára való átállásra irányuló törekvéssel.
A siker érdekében – az éghajlati alkalmazkodási alap segítségével megvalósítandó azonnali beruházások mellett – az EU-nak jelentős hosszú távú beruházásokat kell megvalósítania a kutatás és az innováció, valamint a termelés és a fogyasztás új módjai terén, hogy könnyebben tudjon tiszta és megfizethető energiát kínálni mindenki számára.
Az uniós kutatási és innovációs menetrend már most is jelentős elkötelezettségről tanúskodik e cél iránt, és érezhető előrelépésre ad lehetőséget.
A kutatás kihangsúlyozásának ugyanakkor azzal kell párosulnia, hogy a tagállamok elkötelezettek legyenek a környezetbarátabb energiatermelési formák bevezetése mellett, és képesek legyenek fokozatosan lemondani a hagyományosabb energiatermelési módokról, különösen azok a tagállamok, amelyek még mindig erősen függnek a széntől.
(13) (14)
U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas | Reuters.
COM(2022) 230 final