2022.12.21.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 486/127
4.2.
Az a tény, hogy az európai egészségügyi adattér az általános adatvédelmi rendeleten (2), az adatkormányzási rendeleten (3), az adatmegosztási jogszabály tervezetén (4) és a kiberbiztonsági irányelven (5) alapul, bizalmat és átláthatóságot biztosít a polgárok számára.
Horizontális keretekként ezek a jogszabályok az egészségügyi ágazatra is alkalmazandó szabályokat (többek között biztonsági intézkedéseket) írnak elő.
Az egészségügyi adatok különösen érzékeny jellege azonban olyan tény, amellyel megfelelően foglalkozni kell.
4.3.
A tagállamok több mint fele nem rendelkezik külön jogszabályokkal az elektronikus egészségügyi adatok egyebek közt kutatási, szakpolitikai döntéshozatali vagy szabályozási célokra történő további felhasználására vonatkozóan, és az általános adatvédelmi rendelet általános rendelkezéseire támaszkodik, gyakran az egészségügyi adatok kezeléséhez való hozzájárulást használva (6).
Ez a helyzet az egészségügyi adatok korlátozott mértékű újrafelhasználását eredményezi.
Nem minden tagállam rendelkezik illetékes szervvel az egészségügyi adatokhoz való hozzáférés tekintetében, de ahol létezik ilyen szerv, az egészségügyi adatok kutatási vagy szakpolitikai döntéshozatali projektek céljára történő felhasználására irányuló kérelmek száma gyorsan növekszik (7), ami jelzi az ilyen rendszer iránti érdeklődést és az elfojtott kereslet mértékét.
Az EGSZB megérti és úgy véli, hogy ez a koncepció is támogatja egy ilyen stratégia szükségességét.
4.4.
Az európai egészségügyi adattér innovatív megközelítéseket nyit meg a ráknyilvántartással kapcsolatban, és lehetséges alternatívákat kínál a rák különböző típusaira vonatkozó időszerű, földrajzilag lokalizált információk gyűjtésére.
Ez valós idejű helyzetképet adhatna a rákos megbetegedésekről az EU-ban.
Ugyanakkor azonosíthatná a tagállamok és régiók közötti tendenciákat és egyenlőtlenségeket.
4.5.
Fontos megjegyezni, hogy ez megkönnyítheti az uniós, nemzeti és regionális szintű beruházásokat és egyéb fellépéseket igénylő kihívások és konkrét cselekvési területek feltárását.
A rákszűrést és -gondozást is célzottabbá, hatékonyabbá és hozzáférhetőbbé teszi, hogy csak egy példát említsünk.
4.6.
A kiberbiztonság központi szerepet játszik az emberek életében.
A technológiából származó előnyök óriásiak, és amikor az emberek adataira vonatkoznak, még nagyobb lehetőségek nyílnak meg, de a fontos és értékes információk elvesztésének kockázata is megnő.
Az EGSZB tisztában van az ezzel járó kockázatokkal, a közelmúltban több tagállamban megfigyelt esetek pedig cselekvésre késztetnek.
Ezt szem előtt tartva nagy jelentőséggel bír egy a „kiberkalózkodás” elleni küzdelemre és a kiberbiztonság szintjének növelésére irányuló összehangolt stratégia.
Ilyen irányú beruházás nélkül a javaslat felesleges.
5.
Irányítás, finanszírozás és kölcsönhatás más egészségügyi szakpolitikákkal 5.1.
Az EGSZB-nek szilárd meggyőződése, hogy ez a projekt lehetőséget kínál az uniós szerepvállalás növelésére, valamint arra, hogy kiaknázzák az uniós egészségügyi adatokkal kapcsolatos erősebb jogok és biztosítékok előnyeit.
Elvileg könnyebb lesz hozzájutni a személyes egészségügyi adatokhoz és megosztani azokat más egészségügyi szakemberekkel anélkül, hogy szükségtelenül újra el kellene végezni ugyanazokat a vizsgálatokat.
Ugyanakkor a jó minőségű interoperábilis adatokhoz való könnyebb hozzáférés elősegíti az innovációt és az új kezelések, új oltóanyagok és személyre szabott orvoslás kifejlesztését is.
E célok eléréséhez ezért megfelelő koordinációra van szükség az összes érdekelt fél – közegészségügyi rendszerek, kormányok, polgárok, politikai döntéshozók és kommunikációs szakemberek – között.
5.2.
Az EGSZB egyetért azzal, hogy a digitalizációba való beruházás a jobb egészségügyi ellátásba és a tagállamok egészségügyi rendszereinek rezilienciájába való beruházást jelenti.
Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy jobban kihasználják az EU pénzügyi programjain keresztül rendelkezésre bocsátott forrásokat, különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásait.
Ez az eszköz az európai helyreállítási terv (NextGenerationEU) gerincét képezi, amelynek célja, hogy pénzügyi támogatást nyújtson a tagállamoknak a Covid19-világjárvány gazdasági és társadalmi hatásainak leküzdéséhez, valamint az európai gazdaság jövőbeli sokkokkal szembeni rezilienciájának növeléséhez.
(2) (3) (4) (5) (6) (7)
HL L 119., 2016.5.4., 1. o.
HL L 152., 2022.6.3., 1. o.
A méltányos adathozzáférésre és adatfelhasználásra vonatkozó harmonizált szabályokról szóló rendeletre irányuló javaslat (adatmegosztási jogszabály), COM(2022) 68 final.
HL L 194., 2016.7.19., 1. o.
Hansen J. és mtsai: Assessment of the EU Member States’ rules on health data in the light of GDPR (Az uniós tagállamok egészségügyi adatokra vonatkozó szabályainak értékelése az általános adatvédelmi rendelet tükrében), elérhető itt: https://ec.europa.eu/health/ system/files/2021-02/ms_rules_health-data_en_0.pdf.
A javaslatot kísérő hatásvizsgálat (15. o.) szerint, előkészületben.