21.12.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 486/27
4.3.
Potreba za hitnim i ambicioznim ulaganjem u prelazak na zelenije oblike energije koja se proizvodi u EU-u nikad nije bila važnija.
Iako bi proizvodnja zelene energije i energetska autonomija uvijek trebale biti dugoročni cilj EU-a, iz neposrednog konteksta vidljiva je hitna potreba EU-a za cjenovno pristupačnom opskrbom energijom iz alternativnih izvora, bez dovođenja u pitanje energetskih ciljeva.
Potreba za hitnim ulaganjima kako bi se građanima osigurala cjenovno pristupačna energija iz alternativnih izvora mogla bi se Fondom za klimatsku prilagodbu rješavati djelotvornije i učinkovitije nego putem postojećih mehanizama.
4.4.
EGSO-u postaje sve jasnije da je energetska ovisnost uzročni čimbenik u slabljenju odgovora EU-a zemljama kao što je Rusija, što je očigledno iz odgovora EU-a na invaziju Ukrajine.
Trenutačna pretjerana ovisnost o ruskom plinu ozbiljno narušava sposobnost EU-a i njegovih država članica da poduzmu brze mjere bez izlaganja svojih građana riziku od nestašice goriva i energetskog siromaštva.
Nažalost, planovi za nabavu prirodnog plina iz SAD-a ne nude održivo ili ekološki odgovorno rješenje (13).
4.5.
Fond za klimatsku prilagodbu trebao bi služiti kao sredstvo za financiranje naše hitne potrebe za zelenom i dekarboniziranom energijom koja se proizvodi u EU-u, uz ambicioznu nabavu postojećih tehnologija i ulaganja u razvoj novih tehnologija za ostvarivanje gospodarstva bez emisija.
EGSO snažno naglašava da rat u Ukrajini ne smije dovesti do zanemarivanja misije EU-a u ostvarenju okolišnih i socijalnih ciljeva, koji su temelj za izgradnju dugoročne gospodarske snage.
4.6.
Kad je riječ o smanjenju potrošnje energije, napredak se znatno razlikuje među državama članicama.
Samo je 11 od 27 država članica u 2018.
smanjilo ukupnu domaću potražnju za energijom ispod njihova cilja iz 2020.
Sve u svemu, EU je daleko od svojeg cilja za 2030., što upućuje na potrebu za dodatnim naporima.
Na sreću, udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije u EU-u bio je u stalnom porastu.
U paketu „Spremni za 55 %” predlaže se postizanje udjela od 40 % energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj potrošnji energije do 2030.
Udio obnovljivih izvora energije u potrošnji energije znatno se razlikuje diljem EU-a, a zbog proračunskih ograničenja i zemljopisnih čimbenika također se razlikuje i kapacitet za proizvodnju obnovljive energije.
U nekim je državama fotonaponski kapacitet po stanovniku prilično nizak unatoč velikom potencijalu u tom području.
Druge države ostvaruju velik udio energije iz obnovljivih izvora zahvaljujući povoljnim geografskim uvjetima za hidroelektrane.
4.7.
Zbog energetske krize i sve veće potrebe za energetskom autonomijom EU-a hitno je potrebno pojačati napore za prelazak na zelenu energiju, koji će biti usko povezani s novim potrebama financiranja.
Jačanje prijedlogâ iz paketa „Spremni za 55 %” s pomoću većih ciljeva i kraćih rokova za obnovljivu energiju, na primjer, uvođenjem solarne energije i energije vjetra te poboljšanjem energetske učinkovitosti zahtijevat će čvrst financijski odgovor.
Komisija je objavila da namjerava procijeniti te financijske potrebe u kontekstu prijedlogâ iz plana REPowerEU (14) na temelju mapiranja potreba u državama članicama, kao i zahtjeva za mapiranje prekograničnog ulaganja.
EGSO to pozdravlja, no ističe i bojazan da postojeći financijski alati na razini EU-a i nacionalnoj razini neće biti dovoljni i da je potrebno poduzeti mjere kako bi energija iz obnovljivih izvora sada mogla postati rješenje.
Rashode Fonda za klimatsku prilagodbu za energiju iz obnovljivih izvora također bi trebalo pojačati privlačenjem privatnih ulaganja, pri čemu bi fond bio ponuditelj početnog kapitala.
4.8.
Povećanje ulaganja radi poboljšanja energetske autonomije EU-a trebalo bi se provesti u skladu s naglaskom na prelazak na zelenu i obnovljivu energiju.
Da bi se to postiglo, osim neposrednijih ulaganja kroz Fond za klimatsku prilagodbu, EU-u će biti potrebna znatna dugoročna ulaganja u istraživanje i inovacije te nove načine proizvodnje i potrošnje kako bi se poboljšala sposobnost osiguravanja čiste i pristupačne energije za sve.
Program EU-a za istraživanja i inovacije već pokazuje znatnu predanost tom cilju, uz potencijal za ostvarenje istaknutog napretka.
Međutim, taj naglasak na istraživanju mora biti popraćen obvezama država članica da usvoje ekološki prihvatljivije oblike proizvodnje energije i njihovom sposobnošću da se udalje od tradicionalnijih načina proizvodnje energije, posebno u državama članicama koje se i dalje snažno oslanjaju na ugljen.
(13) (14)
U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas (SAD i EU sklopili dogovor o opskrbi UPP-om dok Europa nastoji prekinuti opskrbu ruskim plinom) | Reuters.
COM(2022) 230 final